# Euroopan unionin C 165/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.165.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 165 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta17. heinäkuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.165.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 165

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta17. heinäkuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 165/01 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 165/01

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 165/03 | Euron kurssi | 4 |
| 2009/C 165/04 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (selvitys ja toimitus) (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Tiivistelmä komission päätöksestä, Tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä (asiassa COMP/38.096 – Clearstream (selvitys ja toimitus)) (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1958) | 7 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 165/03

Euron kurssi

4

2009/C 165/04

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (selvitys ja toimitus) (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

5

2009/C 165/05

Tiivistelmä komission päätöksestä, Tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä (asiassa COMP/38.096 – Clearstream (selvitys ja toimitus)) (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1958)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1958)

7

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 165/06 | Valtiontuki – Unkari – Valtiontuki C 14/09 (ex NN 17/09) – Mahdollinen valtiontuki Péti Nitrogénművek -yritykselle – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 12 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 165/06

Valtiontuki – Unkari – Valtiontuki C 14/09 (ex NN 17/09) – Mahdollinen valtiontuki Péti Nitrogénművek -yritykselle – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/1

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 165/01

| Päätöksen tekopäivä | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 617/08 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Technology Transfer Institues |
| Oikeusperusta | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 130 milj. DKK; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 780 milj. DKK |
| Tuen intensiteetti | 50 % |
| Kesto | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | Toimenpide ei ole tukea |

Päätöksen tekopäivä

8.6.2009

Valtion tuen viitenumero

N 617/08

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Technology Transfer Institues

Oikeusperusta

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 130 milj. DKK; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 780 milj. DKK

Tuen intensiteetti

50 %

Kesto

1.1.2009–31.12.2014

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

Toimenpide ei ole tukea

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Päätöksen tekopäivä | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 53/09 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Oikeusperusta | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Työllisyys |
| Tuen muoto | Sosiaaliturvaetuus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,13 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 1.6.2011 saakka |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

6.7.2009

Valtion tuen viitenumero

N 53/09

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Oikeusperusta

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Työllisyys

Tuen muoto

Sosiaaliturvaetuus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,13 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.6.2011 saakka

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Servicio Público de Empleo Estatal

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 165/02

Komissio päätti 9 päivänä heinäkuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32009M5513. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32009M5513. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/4

---

Euron kurssi (1)

16. heinäkuuta 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4130 |
| JPY | Japanin jeniä | 132,63 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4456 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85910 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0135 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5154 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,0015 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,861 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 272,82 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7005 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2900 |
| RON | Romanian leuta | 4,2313 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1570 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7582 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5787 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,9512 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,1852 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0501 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 795,45 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,4575 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,6526 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3270 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 305,53 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,0465 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,739 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,9351 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,130 |
| BRL | Brasilian realia | 2,7279 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,1829 |
| INR | Intian rupiaa | 68,7710 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4130

JPY

Japanin jeniä

132,63

DKK

Tanskan kruunua

7,4456

GBP

Englannin puntaa

0,85910

SEK

Ruotsin kruunua

11,0135

CHF

Sveitsin frangia

1,5154

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,0015

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,861

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

272,82

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7005

PLN

Puolan zlotya

4,2900

RON

Romanian leuta

4,2313

TRY

Turkin liiraa

2,1570

AUD

Australian dollaria

1,7582

CAD

Kanadan dollaria

1,5787

HKD

Hongkongin dollaria

10,9512

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,1852

SGD

Singaporin dollaria

2,0501

KRW

Etelä-Korean wonia

1 795,45

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,4575

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,6526

HRK

Kroatian kunaa

7,3270

IDR

Indonesian rupiaa

14 305,53

MYR

Malesian ringgitiä

5,0465

PHP

Filippiinien pesoa

67,739

RUB

Venäjän ruplaa

44,9351

THB

Thaimaan bahtia

48,130

BRL

Brasilian realia

2,7279

MXN

Meksikon pesoa

19,1829

INR

Intian rupiaa

68,7710

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/5

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(selvitys ja toimitus)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 165/04

Esitän päätösluonnoksesta seuraavat huomautukset:

Väitetiedoksianto lähetettiin Luxemburgissa sijaitsevalle Clearstream International SA:lle, jäljempänä ’CI’, ja Frankfurtissa sijaitsevalle Clearstream Banking AG:lle, jäljempänä ’CBF’, 28. maaliskuuta 2003. Osapuolet vastaanottivat sen 31. maaliskuuta 2003.

Osapuolet pyysivät 9. huhtikuuta 2003 päästä tutustumaan asiakirja-aineistoon. Tutustumismahdollisuus järjestettiin 14. huhtikuuta 2003. Tässä yhteydessä osapuolet pääsivät hallinnollisen virheen vuoksi tutustumaan myös yhteen luottamukselliseksi luokiteltuun asiakirjaan. Kyseinen asiakirja oli Euroclear Bank S.A./N.V:n, jäljempänä ’EB’, sisäinen muistio, jossa esitetään EB:n eräässä kokouksessa hyväksyttäviksi suunnittelemat tavoitteet ja strategia. EB:lle ilmoitettiin tästä virheestä ennen suullista kuulemista. Toisin kuin asianomaiset komission yksiköt, osapuolet katsoivat, että luottamukselliseksi määritelty asiakirja sisälsi vapauttavia todisteita, joita olisi käytettävä komission lopullisessa päätöksessä niiden eduksi. Näkemykseni oli, että kyseinen asiakirja ei sisältänyt syyttömäksi todistavia tietoja, jotka olisi annettava osapuolten käyttöön tai joita olisi käytettävä komission lopullisessa päätöksessä.

Osapuolille annettiin kaksi kuukautta vastausaikaa väitetiedoksiantoon.

Osapuolten lailliset edustajat vastasivat väitetiedoksiantoon 30. toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Vastaus saatiin 3. kesäkuuta 2003.

Osapuolet pyysivät suullista kuulemista, joka pidettiin 24. heinäkuuta 2003.

EB pyysi 8. huhtikuuta 2003 päivätyllä sähköpostiviestillä lupaa osallistua suulliseen kuulemiseen sekä väitetiedoksiannon ei-luottamuksellista versiota. Kumpaankin pyyntöön suostuttiin, ja EB:lle toimitettiin väitetiedoksiannon ei-luottamuksellinen versio 2. toukokuuta 2003. EB esitti huomautuksensa 13. kesäkuuta 2003. EB:lle annettiin mahdollisuus tarkastella väitetiedoksiantoa ennen sen paljastamista Clearstreamin lisäksi muille osapuolille, sillä se saattoi sisältää EB:tä koskevia luottamuksellisia tietoja.

Suullisen kuulemisen jälkeen asianomaiset komission yksiköt jatkoivat asian tutkimista ja lähettivät 11 artiklan mukaisen kirjeen osapuolille 25. heinäkuuta 2003 ja EB:lle 29. heinäkuuta 2003. Vastaus saatiin osapuolilta 1. syyskuuta 2003 ja EB:ltä 28. lokakuuta 2003 ja ne sisällytettiin asiakirja-aineistoon.

Osapuolet pyysivät 25. elokuuta 2003 päästä tutustumaan asiakirja-aineistoon uudelleen. Niiden pyyntö liittyi kahteen Euroclearin vastaukseen, joiden pituus oli 367 sivua ja jotka se oli esittänyt komission 11 artiklan mukaisten kirjeiden johdosta. Asianomaiset komission yksiköt vastasivat 6. lokakuuta 2003 ja antoivat tutustuttavaksi 141 sivua pyydetyistä asiakirjoista. Perustelujen mukaan muilla sivuilla oli Euroclearin ja sen asiakkaiden tai toimittajien kesken tehtyjä sopimuksia, joihin sisältyi liikesalaisuuksia. Asianomaiset komission yksiköt antoivat lyhyet selvitykset kyseisten sopimusten sisällöstä. Osapuolet eivät esittäneet tältä osin huomautuksia kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle.

Mahdollisuus tutustua asiakirja-aineistoon uudelleen myönnettiin 3. marraskuuta 2003. Kuten asianomaisten komission yksiköiden 6. lokakuuta 2003 antamassa vastauksessa oli luvattu, tällöin annettiin mahdollisuus tutustua asiakirja-aineistoon 14. huhtikuuta 2003 jälkeen sisällytettyihin lisäasiakirjoihin.

Asianomaisten komission yksiköiden ja osapuolten välillä pidettiin kokous 3. marraskuuta 2003. Osapuolet ilmaisivat näkemyksensä siitä, miten niiden vastikään toimittamaa aineistoa olisi tulkittava. Asianomaiset komission yksiköt selittivät, millä tavoin ne aikoivat käyttää suullisen kuulemisen jälkeen saamiaan tietoja. Tähän liittyen asianomaiset komission yksiköt myös lähettivät osapuolille 17. marraskuuta 2003 kirjeen, jossa selitettiin, millä tavoin komissio aikoi tulkita saatuja lisätietoja lopullisessa päätöksessään. Osapuolille myönnettiin mahdollisuus esittää tästä kirjeestä huomautuksia 1. joulukuuta 2003 saakka.

Suullisen kuulemisen jälkeen osapuolille esitetyt väitteet pidettiin voimassa. Komissio kuitenkin luopui aikeestaan määrätä osapuolille sakkoja.

Edellä esitetyn perusteella katson, että osapuolten ja kolmansien oikeutta tulla kuulluksi on kunnioitettu. Päätösluonnoksessa käsitellään ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolet ovat voineet esittää näkemyksensä.

Brysselissä 5. toukokuuta 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/7

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

Tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004,

EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä

(asiassa COMP/38.096 – Clearstream (selvitys ja toimitus))

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1958)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

2009/C 165/05

Komissio teki 2 päivänä kesäkuuta 2004 EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaista menettelyä koskevan päätöksen. Komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä määrättävät seuraamukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on julkaistu asiassa todistusvoimaisilla kielillä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

JOHDANTO

| 1. | Tämä on tiivistelmä komission edellä mainitussa asiassa 2 päivänä kesäkuuta 2004 tekemästä päätöksestä. Päätöksessä todetaan, että Clearstream Banking AG, toiselta nimeltään Clearstream Banking Frankfurt (CBF) ja sen emoyhtiö Clearstream International (CI), yhdessä ”Clearstream”, ovat rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa. Tarkasteltavassa asiassa Clearstream kieltäytyi tarjoamasta tiettyjä arvopaperien selvitys- ja toimituspalveluja Euroclear Bank SA:lle (EB) ja sovelsi syrjiviä hintoja EB:n vahingoksi. |
| --- | --- |

1.

Tämä on tiivistelmä komission edellä mainitussa asiassa 2 päivänä kesäkuuta 2004 tekemästä päätöksestä. Päätöksessä todetaan, että Clearstream Banking AG, toiselta nimeltään Clearstream Banking Frankfurt (CBF) ja sen emoyhtiö Clearstream International (CI), yhdessä ”Clearstream”, ovat rikkoneet EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa. Tarkasteltavassa asiassa Clearstream kieltäytyi tarjoamasta tiettyjä arvopaperien selvitys- ja toimituspalveluja Euroclear Bank SA:lle (EB) ja sovelsi syrjiviä hintoja EB:n vahingoksi.

| 2. | Menettely sai alkunsa viran puolesta tehdystä tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli selvittää, sovelletaanko yhteisön kilpailupolitiikkaa oikein arvopaperien kaupankäynnin jälkeisessä toiminnassa EU:ssa. Komissio tutki erityisesti i) palvelujen saatavuutta, ii) hintoja, iii) yksinoikeudellisia järjestelyjä ja iv) konsolidointia. Tutkimus painottui vähitellen Clearstreamin mahdolliseen määräävän aseman väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

2.

Menettely sai alkunsa viran puolesta tehdystä tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli selvittää, sovelletaanko yhteisön kilpailupolitiikkaa oikein arvopaperien kaupankäynnin jälkeisessä toiminnassa EU:ssa. Komissio tutki erityisesti i) palvelujen saatavuutta, ii) hintoja, iii) yksinoikeudellisia järjestelyjä ja iv) konsolidointia. Tutkimus painottui vähitellen Clearstreamin mahdolliseen määräävän aseman väärinkäyttöön.

| 3. | Komissio lähetti 28 päivänä maaliskuuta 2003 Clearstreamille väitetiedoksiannon. Clearstream vastasi väitetiedoksiantoon ja esitti näkemyksensä myös 24 päivänä heinäkuuta 2003 pidetyssä kuulemisessa. |
| --- | --- |

3.

Komissio lähetti 28 päivänä maaliskuuta 2003 Clearstreamille väitetiedoksiannon. Clearstream vastasi väitetiedoksiantoon ja esitti näkemyksensä myös 24 päivänä heinäkuuta 2003 pidetyssä kuulemisessa.

| 4. | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kertomuksessa todetaan, että Clearstreamin puolustautumisoikeuksia on kunnioitettu. |
| --- | --- |

4.

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kertomuksessa todetaan, että Clearstreamin puolustautumisoikeuksia on kunnioitettu.

| 5. | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui 30 päivänä huhtikuuta 2004 ja antoi asiasta myönteisen lausunnon. |
| --- | --- |

5.

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui 30 päivänä huhtikuuta 2004 ja antoi asiasta myönteisen lausunnon.

| 6. | Asiassa ei määrätä sakkoja. Päätöksen ja sakkojen määräämättä jättämisen perusteena olleita syitä selostetaan jäljempänä. |
| --- | --- |

6.

Asiassa ei määrätä sakkoja. Päätöksen ja sakkojen määräämättä jättämisen perusteena olleita syitä selostetaan jäljempänä.

1.   YHTEENVETO ASIASTA

| 7. | Clearstream-asiassa on kyse EU:n kilpailuoikeuden soveltamisesta tiettyyn tapahtumasarjaan tiettynä ajankohtana ja siinä sovelletaan kilpailusääntöjä näihin tapahtumiin. Siinä ei mitenkään määrätä ehdotetusta sääntely-ympäristöstä tai normeista. |
| --- | --- |

7.

Clearstream-asiassa on kyse EU:n kilpailuoikeuden soveltamisesta tiettyyn tapahtumasarjaan tiettynä ajankohtana ja siinä sovelletaan kilpailusääntöjä näihin tapahtumiin. Siinä ei mitenkään määrätä ehdotetusta sääntely-ympäristöstä tai normeista.

| 8. | Asian monimutkaisuus johtuu toimialasta eli arvopaperien selvityksestä ja toimituksesta. Kyseessä on ala, jossa menettelyt ovat monimutkaisia, alan termistö ei ole yhtenäinen, osallistujien määrä on suuri eri tasoilla ja alalla tapahtuu parhaillaan huomattavia muutoksia sääntelystä vastaavien ja alan omien tahojen toimesta. |
| --- | --- |

8.

Asian monimutkaisuus johtuu toimialasta eli arvopaperien selvityksestä ja toimituksesta. Kyseessä on ala, jossa menettelyt ovat monimutkaisia, alan termistö ei ole yhtenäinen, osallistujien määrä on suuri eri tasoilla ja alalla tapahtuu parhaillaan huomattavia muutoksia sääntelystä vastaavien ja alan omien tahojen toimesta.

| 9. | Arvopaperien kaupankäynnin jälkeiset tärkeimmät menettelyt ovat tiivistettynä seuraavat.






  — | Selvitys on kaupankäynnin ja toimituksen välisenä aikana tapahtuva menettely. Siinä varmistetaan, että ostaja ja myyjä ovat sopineet samanlaisesta kaupasta ja että myyjä myy arvopapereita, joiden myyntiin sillä on oikeus. |
| --- | --- | --- |

9.

Arvopaperien kaupankäynnin jälkeiset tärkeimmät menettelyt ovat tiivistettynä seuraavat.

—

Selvitys on kaupankäynnin ja toimituksen välisenä aikana tapahtuva menettely. Siinä varmistetaan, että ostaja ja myyjä ovat sopineet samanlaisesta kaupasta ja että myyjä myy arvopapereita, joiden myyntiin sillä on oikeus.

| — | Toimituksella tarkoitetaan arvopaperien lopullista siirtoa myyjältä ostajalle ja varojen lopullista siirtoa ostajalta myyjälle sekä asiaankuuluvien merkintöjen tekemistä arvopaperitileille. |
| --- | --- |

—

Toimituksella tarkoitetaan arvopaperien lopullista siirtoa myyjältä ostajalle ja varojen lopullista siirtoa ostajalta myyjälle sekä asiaankuuluvien merkintöjen tekemistä arvopaperitileille.

| 10. | Arvopaperikaupan täytäntöönpanemiseksi vaadittavien vaiheiden lisäksi arvopaperit on myös säilytettävä. Termiä ”säilytys” (safekeeping tai custody) käytetään tarkoitettaessa arvopaperin todellista tallentamista laitokseen, joka pitää arvopaperia hallussaan joko fyysisessä tai elektronisessa muodossa. Tätä kutsutaan myös ”ensisijaiseksi säilytyspaikaksi” (primary deposit) tai ”lopulliseksi säilytyspaikaksi” (final custody). Yhteisöt, jotka eivät ole arvopaperien lopullisia säilytyspaikkoja, tarjoavat arvopapereihin liittyviä palveluja ”välittäjinä”. |
| --- | --- |

10.

Arvopaperikaupan täytäntöönpanemiseksi vaadittavien vaiheiden lisäksi arvopaperit on myös säilytettävä. Termiä ”säilytys” (safekeeping tai custody) käytetään tarkoitettaessa arvopaperin todellista tallentamista laitokseen, joka pitää arvopaperia hallussaan joko fyysisessä tai elektronisessa muodossa. Tätä kutsutaan myös ”ensisijaiseksi säilytyspaikaksi” (primary deposit) tai ”lopulliseksi säilytyspaikaksi” (final custody). Yhteisöt, jotka eivät ole arvopaperien lopullisia säilytyspaikkoja, tarjoavat arvopapereihin liittyviä palveluja ”välittäjinä”.

| 11. | Selvitys- ja toimituspalveluja voivat tarjota arvopaperikeskukset (CSD) (2), kansainväliset arvopaperikeskukset (ICSD) (3) tai pankkien tapaiset muut välittäjät. Kukin laitos voi toteuttaa ”ensisijaisen” selvityksen ja toimituksen (4) ainoastaan niiden arvopaperien osalta, joiden todellinen lopullinen säilytyspaikka se on. Nyt tarkasteltavassa asiassa ainoastaan CBF voi tarjota näiden arvopaperien ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja, koska kaikki Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlasketut ja yhteissäilytyksessä pidetyt arvopaperit (5) on annettu säilytettäväksi CBF:lle (liikkeeseenlaskeva arvopaperikeskus). |
| --- | --- |

11.

Selvitys- ja toimituspalveluja voivat tarjota arvopaperikeskukset (CSD) (2), kansainväliset arvopaperikeskukset (ICSD) (3) tai pankkien tapaiset muut välittäjät. Kukin laitos voi toteuttaa ”ensisijaisen” selvityksen ja toimituksen (4) ainoastaan niiden arvopaperien osalta, joiden todellinen lopullinen säilytyspaikka se on. Nyt tarkasteltavassa asiassa ainoastaan CBF voi tarjota näiden arvopaperien ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja, koska kaikki Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlasketut ja yhteissäilytyksessä pidetyt arvopaperit (5) on annettu säilytettäväksi CBF:lle (liikkeeseenlaskeva arvopaperikeskus).

| 12. | Päätös koskee arvopaperien käsittelypalveluja (selvitystä ja toimitusta), ei säilytyspalveluja. CBF tarjoaa näitä palveluja CASCADE-tietojärjestelmän kautta. CASCADE RS:n (CASCADEn alajärjestelmä, jonka käyttöoikeus evättiin EB:ltä) tehtävänä on rekisteröityihin osakkeisiin liittyvien tietojen syöttäminen. Se on ajantasaistettava ainoastaan silloin tällöin (esim. ennen yhtiökokousta) eikä se puutu rekisteröidyillä osakkeilla tehtyjen kauppojen käsittelyyn. CBF kuitenkin kieltäytyi myöntämästä EB:lle oikeutta sisällyttää rekisteröityjen osakkeiden käsittely CASCADE-järjestelmään kunnes EB:llä olisi CASCADE RS:n käyttöoikeus. |
| --- | --- |

12.

Päätös koskee arvopaperien käsittelypalveluja (selvitystä ja toimitusta), ei säilytyspalveluja. CBF tarjoaa näitä palveluja CASCADE-tietojärjestelmän kautta. CASCADE RS:n (CASCADEn alajärjestelmä, jonka käyttöoikeus evättiin EB:ltä) tehtävänä on rekisteröityihin osakkeisiin liittyvien tietojen syöttäminen. Se on ajantasaistettava ainoastaan silloin tällöin (esim. ennen yhtiökokousta) eikä se puutu rekisteröidyillä osakkeilla tehtyjen kauppojen käsittelyyn. CBF kuitenkin kieltäytyi myöntämästä EB:lle oikeutta sisällyttää rekisteröityjen osakkeiden käsittely CASCADE-järjestelmään kunnes EB:llä olisi CASCADE RS:n käyttöoikeus.

1.1   Merkitykselliset markkinat

| 13. | Merkitykselliset markkinat ovat liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen (eli arvopaperien ensisijaisen säilytyspaikan) muissa jäsenvaltioissa toimiville arvopaperikeskuksille ja kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjoamien Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlaskettujen arvopaperien selvitys- ja toimituspalvelujen markkinat. Ensisijainen selvitys ja toimitus tapahtuu silloin, kun liikkeeseenlaskevassa arvopaperikeskuksessa (tässä tapauksessa CBF Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlaskettujen arvopaperien osalta) pidettävän arvopaperitilin positiossa tapahtuu muutos. Toissijaisen selvityksen ja toimituksen toteuttavat sen sijaan tarjontaketjun loppupäässä toimivat välittäjät omassa kirjanpidossaan. Tähän sisältyvät sekä samanlaiset toimet, joilla välittäjät kirjaavat ensisijaisen selvityksen ja toimituksen tuloksen asiakkaidensa tileille, että sisäisten kauppojen johdosta tehtävät tilimerkinnät. Sisäisestä kaupasta on kyse silloin, kun välittäjä voi selvittää kaupan omassa kirjanpidossaan (esim. silloin kun sekä ostajalla että myyjällä on välittäjän hoitamat tilit). |
| --- | --- |

13.

Merkitykselliset markkinat ovat liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen (eli arvopaperien ensisijaisen säilytyspaikan) muissa jäsenvaltioissa toimiville arvopaperikeskuksille ja kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjoamien Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlaskettujen arvopaperien selvitys- ja toimituspalvelujen markkinat. Ensisijainen selvitys ja toimitus tapahtuu silloin, kun liikkeeseenlaskevassa arvopaperikeskuksessa (tässä tapauksessa CBF Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlaskettujen arvopaperien osalta) pidettävän arvopaperitilin positiossa tapahtuu muutos. Toissijaisen selvityksen ja toimituksen toteuttavat sen sijaan tarjontaketjun loppupäässä toimivat välittäjät omassa kirjanpidossaan. Tähän sisältyvät sekä samanlaiset toimet, joilla välittäjät kirjaavat ensisijaisen selvityksen ja toimituksen tuloksen asiakkaidensa tileille, että sisäisten kauppojen johdosta tehtävät tilimerkinnät. Sisäisestä kaupasta on kyse silloin, kun välittäjä voi selvittää kaupan omassa kirjanpidossaan (esim. silloin kun sekä ostajalla että myyjällä on välittäjän hoitamat tilit).

| 14. | Osapuolet ovat väittäneet, että ensisijainen ja toissijainen selvitys ja toimitus eivät muodosta erillisiä markkinoita. |
| --- | --- |

14.

Osapuolet ovat väittäneet, että ensisijainen ja toissijainen selvitys ja toimitus eivät muodosta erillisiä markkinoita.

| 15. | Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti Clearstreamin ja EB:n näkemyksiä merkityksellisten markkinoiden määritelmästä. Clearstream väittää, että alisäilyttäjien (välittäjien) toteuttama selvitys ja toimitus korvaa CBF:n toteuttaman selvityksen ja toimituksen. EB väittää samansuuntaisesti (6), että sisäiset kaupat muodostavat kilpailurajoitteen arvopaperikeskuksille. Päätöksessä nämä väitteet kiistetään seuraavasti:






  — | on olemassa joukko selvitys- ja toimituspalvelujen tarjoajia, joille välittäjän kautta tapahtuva liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen palvelujen välillinen saanti – tässä tapauksessa CBF – ei ole palvelujen suoran saannin vaihtoehto (koska määräajat ovat huonommat, riski on suurempi ja prosessi monimutkaisempi, kustannukset suuremmat ja välittäjän käyttäminen voi johtaa eturistiriitaan); |
| --- | --- | --- |

15.

Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti Clearstreamin ja EB:n näkemyksiä merkityksellisten markkinoiden määritelmästä. Clearstream väittää, että alisäilyttäjien (välittäjien) toteuttama selvitys ja toimitus korvaa CBF:n toteuttaman selvityksen ja toimituksen. EB väittää samansuuntaisesti (6), että sisäiset kaupat muodostavat kilpailurajoitteen arvopaperikeskuksille. Päätöksessä nämä väitteet kiistetään seuraavasti:

—

on olemassa joukko selvitys- ja toimituspalvelujen tarjoajia, joille välittäjän kautta tapahtuva liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen palvelujen välillinen saanti – tässä tapauksessa CBF – ei ole palvelujen suoran saannin vaihtoehto (koska määräajat ovat huonommat, riski on suurempi ja prosessi monimutkaisempi, kustannukset suuremmat ja välittäjän käyttäminen voi johtaa eturistiriitaan);

| — | huolimatta siitä, että toissijainen selvitys ja toimitus ei ole käyttökelpoinen vaihtoehto asiakkaille (välittäjille), jotka tarvitsevat ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja voidakseen tarjota tehokkaita ja kilpailukykyisiä toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja omille asiakkailleen, yksikään välittäjä ei pysty selvittämään sisäisesti kaikkia kauppoja kaikkien mahdollisten vastapuolten kanssa kaikkien liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen säilyttämien arvopaperien osalta. Nyt tarkasteltava asia koskee nimenomaan tilannetta, jossa välittäjä (EB) tarvitsi ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja liikkeeseenlaskevalta arvopaperikeskukselta eikä voinut korvata näitä palveluja sisäisillä tai toiselta välittäjältä hankituilla palveluilla. |
| --- | --- |

—

huolimatta siitä, että toissijainen selvitys ja toimitus ei ole käyttökelpoinen vaihtoehto asiakkaille (välittäjille), jotka tarvitsevat ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja voidakseen tarjota tehokkaita ja kilpailukykyisiä toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja omille asiakkailleen, yksikään välittäjä ei pysty selvittämään sisäisesti kaikkia kauppoja kaikkien mahdollisten vastapuolten kanssa kaikkien liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen säilyttämien arvopaperien osalta. Nyt tarkasteltava asia koskee nimenomaan tilannetta, jossa välittäjä (EB) tarvitsi ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja liikkeeseenlaskevalta arvopaperikeskukselta eikä voinut korvata näitä palveluja sisäisillä tai toiselta välittäjältä hankituilla palveluilla.

| — | Liikkeeseenlaskevaa arvopaperikeskusta eivät rajoita välittäjien soveltamat hinnat silloin, kun ensisijaisia selvitys- ja toimituspalveluja tarvitaan, kuten tämä asia osoittaa. Sinä aikana, jolloin EB yritti tuloksetta saada hinnanalennuksia suoraan CBF:ltä ensisijaiseen selvitykseen ja toimitukseen liittyvistä palveluista ja lopettaa Deutsche Bankin käytön välittäjänä, Deutsche Bankin hinnat eivät rajoittaneet Clearstreamia EB:n kanssa käydyissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

—

Liikkeeseenlaskevaa arvopaperikeskusta eivät rajoita välittäjien soveltamat hinnat silloin, kun ensisijaisia selvitys- ja toimituspalveluja tarvitaan, kuten tämä asia osoittaa. Sinä aikana, jolloin EB yritti tuloksetta saada hinnanalennuksia suoraan CBF:ltä ensisijaiseen selvitykseen ja toimitukseen liittyvistä palveluista ja lopettaa Deutsche Bankin käytön välittäjänä, Deutsche Bankin hinnat eivät rajoittaneet Clearstreamia EB:n kanssa käydyissä neuvotteluissa.

| 16. | Markkinoiden määrittelemiseksi komissio ei tarkastele tässä asiassa välittäjien asiakkaiden tarpeita vaan niiden asiakkaiden erityistarpeita, jotka tarvitsevat kyseisen tuotteen tai palvelun. Näitä asiakkaita ovat rahoituksen välittäjät, jotka haluavat tarjota taloudellisesti merkittäviä, tehokkaita ja kilpailukykyisiä toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja omille asiakkailleen. Tälle asiakasryhmälle liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen tarjoama ensisijainen selvitys ja toimitus ja välittäjien tarjontaketjun loppupäässä tarjoama toissijainen selvitys ja toimitus eivät ole toisensa korvaavia vaihtoehtoja. Kuten EB toteaa, selvitys- ja toimituspalvelujen saanti toisen välittäjän (joka usein on kilpailija) kautta liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen sijaan ei ole hyväksyttävä vaihtoehto. |
| --- | --- |

16.

Markkinoiden määrittelemiseksi komissio ei tarkastele tässä asiassa välittäjien asiakkaiden tarpeita vaan niiden asiakkaiden erityistarpeita, jotka tarvitsevat kyseisen tuotteen tai palvelun. Näitä asiakkaita ovat rahoituksen välittäjät, jotka haluavat tarjota taloudellisesti merkittäviä, tehokkaita ja kilpailukykyisiä toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja omille asiakkailleen. Tälle asiakasryhmälle liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen tarjoama ensisijainen selvitys ja toimitus ja välittäjien tarjontaketjun loppupäässä tarjoama toissijainen selvitys ja toimitus eivät ole toisensa korvaavia vaihtoehtoja. Kuten EB toteaa, selvitys- ja toimituspalvelujen saanti toisen välittäjän (joka usein on kilpailija) kautta liikkeeseenlaskevan arvopaperikeskuksen sijaan ei ole hyväksyttävä vaihtoehto.

| 17. | Arvopaperikeskuksille ja kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjottuja erityisiä palveluja ei voida verrata muille kuin arvopaperikeskusten asiakkaille (pankit) tarjottaviin vakiopalveluihin, joita tarjotaan CBF:n yleisten ehtojen perusteella. |
| --- | --- |

17.

Arvopaperikeskuksille ja kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjottuja erityisiä palveluja ei voida verrata muille kuin arvopaperikeskusten asiakkaille (pankit) tarjottaviin vakiopalveluihin, joita tarjotaan CBF:n yleisten ehtojen perusteella.

1.2   Määräävä asema

| 18. | CBF:llä on määräävä asema merkityksellisillä markkinoilla, koska se on ainoa arvopaperikeskus, jossa voidaan säilyttää Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlasketut ja yhteissäilytyksessä pidettävät arvopaperit. Se on siis ainoa organisaatio, joka voi toteuttaa tällaisten arvopaperien ensisijaisen selvityksen ja toimituksen. CBF:ään ei kohdistu minkäänlaista todellista kilpailupainetta markkinoilla. On epärealistista odottaa, että markkinoille tulisi lähitulevaisuudessa uusia toimijoita. |
| --- | --- |

18.

CBF:llä on määräävä asema merkityksellisillä markkinoilla, koska se on ainoa arvopaperikeskus, jossa voidaan säilyttää Saksan lainsäädännön mukaisesti liikkeeseenlasketut ja yhteissäilytyksessä pidettävät arvopaperit. Se on siis ainoa organisaatio, joka voi toteuttaa tällaisten arvopaperien ensisijaisen selvityksen ja toimituksen. CBF:ään ei kohdistu minkäänlaista todellista kilpailupainetta markkinoilla. On epärealistista odottaa, että markkinoille tulisi lähitulevaisuudessa uusia toimijoita.

1.3   Määräävän aseman väärinkäyttö

| 19. | Päätöksessä käsitellään kahdentyyppistä määräävän aseman väärinkäyttöä:






  — | kieltäytyminen tarjoamasta rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja epäämällä CASCADE RS:n käyttöoikeus ja syrjimällä EB:tä kyseisten palveluiden tarjonnan suhteen; |
| --- | --- | --- |

19.

Päätöksessä käsitellään kahdentyyppistä määräävän aseman väärinkäyttöä:

—

kieltäytyminen tarjoamasta rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja epäämällä CASCADE RS:n käyttöoikeus ja syrjimällä EB:tä kyseisten palveluiden tarjonnan suhteen;

| — | syrjivien hintojen soveltaminen EB:lle tarjottaviin ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskeviin palveluihin. On huomattava, että tämä koskee kaikkien CASCADE-järjestelmässä EB:lle käsiteltyjen kauppojen hintoja eikä se rajoitu vain rekisteröityihin osakkeisiin, kuten oli laita edellisessä määräävän aseman väärinkäyttöä koskeneessa asiassa. |
| --- | --- |

—

syrjivien hintojen soveltaminen EB:lle tarjottaviin ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskeviin palveluihin. On huomattava, että tämä koskee kaikkien CASCADE-järjestelmässä EB:lle käsiteltyjen kauppojen hintoja eikä se rajoitu vain rekisteröityihin osakkeisiin, kuten oli laita edellisessä määräävän aseman väärinkäyttöä koskeneessa asiassa.

1.3.1   Kieltäytyminen tarjoamasta ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja ja EB:n syrjiminen

| 20. | Clearstream epäsi CASCADE RS:n käyttöoikeuden. Ilman tätä oikeutta EB ei voinut saada rekisteröityjen osakkeiden selvitys- ja toimituspalveluja CASCADE-järjestelmän kautta, mutta se sai edelleen nämä palvelut muiden kauppojen osalta. Kieltäytyminen tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja on seurausta usean tekijän yhdistelmästä: Clearstream on välttämätön kauppakumppani, EB ei voinut saada muualta haluamiaan palveluja ja kieltäytyminen palvelujen tarjoamisesta haittasi innovointia ja kilpailua tarjontaketjun loppupään markkinoilla. Lisäksi rekisteröityjen osakkeiden merkityksen lisääntyminen Saksassa johti siihen, että EB:lle, joka on Clearstreamin nykyinen asiakas, tarjotut palvelut vähenivät. Lisäksi rikottiin EB:n perusteltua oletusta siitä, että Clearstream tarjoaisi sille ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

20.

Clearstream epäsi CASCADE RS:n käyttöoikeuden. Ilman tätä oikeutta EB ei voinut saada rekisteröityjen osakkeiden selvitys- ja toimituspalveluja CASCADE-järjestelmän kautta, mutta se sai edelleen nämä palvelut muiden kauppojen osalta. Kieltäytyminen tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja on seurausta usean tekijän yhdistelmästä: Clearstream on välttämätön kauppakumppani, EB ei voinut saada muualta haluamiaan palveluja ja kieltäytyminen palvelujen tarjoamisesta haittasi innovointia ja kilpailua tarjontaketjun loppupään markkinoilla. Lisäksi rekisteröityjen osakkeiden merkityksen lisääntyminen Saksassa johti siihen, että EB:lle, joka on Clearstreamin nykyinen asiakas, tarjotut palvelut vähenivät. Lisäksi rikottiin EB:n perusteltua oletusta siitä, että Clearstream tarjoaisi sille ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja kohtuullisessa ajassa.

| 21. | Clearstream kohteli EB:tä myös syrjivästi, koska sen EB:hen kohdistaman viivyttelyn vastakohtana se tarjosi muille asiakkaille palvelut kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

21.

Clearstream kohteli EB:tä myös syrjivästi, koska sen EB:hen kohdistaman viivyttelyn vastakohtana se tarjosi muille asiakkaille palvelut kohtuullisessa ajassa.

1.3.1.1   Palvelujen tarjonnan epääminen

| 22. | Tarkasteltaessa esteitä, joita on CBF:n määräävään asemaan kohdistuvan kilpailun mahdolliselle markkinoilletulolle, osoittautui, että CBF on välttämätön kauppakumppani, jota ei voida korvata toisella toimijalla ja jonka palveluja EB ei voi tarjota. Epäämällä EB:ltä rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevat palvelut Clearstreamin toiminta heikensi EB:n mahdollisuuksia tarjota kattavia ja innovatiivisia yleiseurooppalaisia palveluja EU:n arvopaperien rajatylittävän selvityksen ja toimituksen osalta tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Rekisteröidyt osakkeet ovat saksalaisista osakkeista tavallisimmin kansainvälisen kaupankäynnin kohteena ja sen vuoksi ne todennäköisesti liittyvät jonkin kansainvälisen arvopaperikeskuksen asiakaskunnan tekemiin kauppoihin. |
| --- | --- |

22.

Tarkasteltaessa esteitä, joita on CBF:n määräävään asemaan kohdistuvan kilpailun mahdolliselle markkinoilletulolle, osoittautui, että CBF on välttämätön kauppakumppani, jota ei voida korvata toisella toimijalla ja jonka palveluja EB ei voi tarjota. Epäämällä EB:ltä rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevat palvelut Clearstreamin toiminta heikensi EB:n mahdollisuuksia tarjota kattavia ja innovatiivisia yleiseurooppalaisia palveluja EU:n arvopaperien rajatylittävän selvityksen ja toimituksen osalta tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Rekisteröidyt osakkeet ovat saksalaisista osakkeista tavallisimmin kansainvälisen kaupankäynnin kohteena ja sen vuoksi ne todennäköisesti liittyvät jonkin kansainvälisen arvopaperikeskuksen asiakaskunnan tekemiin kauppoihin.

| 23. | Ei ole merkkejä siitä, Clearstreamin toiminnan motiivina olisi ollut pyrkimys tehostaa sen omien palvelujen tarjontaa tai omia toimintoja tai tuottaa hyötyä asiakkaille. Clearstream ei ole esittänyt väitteitä tällaisista tehokkuuseduista tai kuluttajille kertyvistä hyödyistä. Palvelujen epäämisen taloudellista motivaatiota ja todellisia vaikutuksia on arvioitava sen rahoitusryhmittymän pohjalta, johon CBF kuuluu. Clearstream Banking Luxembourg (CBL) on CBF:n sisaryritys. CBL:n ja CBF:n omistaja on Clearstream International (CI). Koska CBL ja EB ovat ainoat EU:n alueella toimivat kansainväliset arvopaperikeskukset, CBL on EB:n välitön kilpailija rajatylittävien kauppojen toissijaisen selvityksen ja toimituksen loppupään markkinoilla. Tyypilliset kansainvälisten arvopaperikeskusten asiakkaat, kuten aktiiviset institutionaaliset sijoittajat, jotka haluavat käyttää näiden arvopaperikeskusten keskitettyä palvelua EU:ssa, hyötyvät innovatiivisista palveluista, joita esimerkiksi EB tarjoaa. Tämän vuoksi Clearstreamin kieltäytyminen tarjoamasta palveluja haittasi rajatylittävien arvopaperikauppojen toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevien innovatiivisten palvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

23.

Ei ole merkkejä siitä, Clearstreamin toiminnan motiivina olisi ollut pyrkimys tehostaa sen omien palvelujen tarjontaa tai omia toimintoja tai tuottaa hyötyä asiakkaille. Clearstream ei ole esittänyt väitteitä tällaisista tehokkuuseduista tai kuluttajille kertyvistä hyödyistä. Palvelujen epäämisen taloudellista motivaatiota ja todellisia vaikutuksia on arvioitava sen rahoitusryhmittymän pohjalta, johon CBF kuuluu. Clearstream Banking Luxembourg (CBL) on CBF:n sisaryritys. CBL:n ja CBF:n omistaja on Clearstream International (CI). Koska CBL ja EB ovat ainoat EU:n alueella toimivat kansainväliset arvopaperikeskukset, CBL on EB:n välitön kilpailija rajatylittävien kauppojen toissijaisen selvityksen ja toimituksen loppupään markkinoilla. Tyypilliset kansainvälisten arvopaperikeskusten asiakkaat, kuten aktiiviset institutionaaliset sijoittajat, jotka haluavat käyttää näiden arvopaperikeskusten keskitettyä palvelua EU:ssa, hyötyvät innovatiivisista palveluista, joita esimerkiksi EB tarjoaa. Tämän vuoksi Clearstreamin kieltäytyminen tarjoamasta palveluja haittasi rajatylittävien arvopaperikauppojen toissijaista selvitystä ja toimitusta koskevien innovatiivisten palvelujen tarjontaa.

1.3.1.2   Syrjintä: EB:hen kohdistui viivyttelyä toisin kuin vastaaviin asiakkaisiin

| 24. | EB pyysi CASCADE RS:n käyttöoikeutta 3 päivänä elokuuta 1999, ja Clearstream myönsi käyttöoikeuden vasta 19 päivänä marraskuuta 2001. Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti seuraavia seikkoja:






  — | alustava käyttöoikeuden epääminen elokuun 1999 ja marraskuun 2000 välisenä aikana, jolloin EB:n annettiin uskoa, että käyttöoikeus myönnettäisiin (keskusteltiin yksityiskohtaisista kysymyksistä, tarjottiin koulutusta, pyydettiin kahden/kolmen viikon ennakkovaroituksen antamista rekisteröityjen osakkeiden tilin siirtämiseksi jne.); |
| --- | --- | --- |

24.

EB pyysi CASCADE RS:n käyttöoikeutta 3 päivänä elokuuta 1999, ja Clearstream myönsi käyttöoikeuden vasta 19 päivänä marraskuuta 2001. Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti seuraavia seikkoja:

—

alustava käyttöoikeuden epääminen elokuun 1999 ja marraskuun 2000 välisenä aikana, jolloin EB:n annettiin uskoa, että käyttöoikeus myönnettäisiin (keskusteltiin yksityiskohtaisista kysymyksistä, tarjottiin koulutusta, pyydettiin kahden/kolmen viikon ennakkovaroituksen antamista rekisteröityjen osakkeiden tilin siirtämiseksi jne.);

| — | palvelujen epääminen vuoden 2000 joulukuusta 19 päivään marraskuuta 2001. Tänä aikana CI:n johto puuttui asiaan viivyttääkseen CASCADE RS:n käyttöoikeuden myöntämistä EB:lle yhdistäen käyttöoikeuden koko sopimuksesta EB:n kanssa käytäviin uusiin neuvotteluihin. Käyttöoikeuden yhdistäminen yleisiin sopimusneuvotteluihin niin myöhäisessä vaiheessa ei ole perusteltua. Muista tekijöistä voidaan mainita se, että kaikki teknisen tason valmistelut oli saatu päätökseen ja käyttöoikeus myönnettiin lopulta ilman uutta sopimusta koskevia uusia neuvotteluja. |
| --- | --- |

—

palvelujen epääminen vuoden 2000 joulukuusta 19 päivään marraskuuta 2001. Tänä aikana CI:n johto puuttui asiaan viivyttääkseen CASCADE RS:n käyttöoikeuden myöntämistä EB:lle yhdistäen käyttöoikeuden koko sopimuksesta EB:n kanssa käytäviin uusiin neuvotteluihin. Käyttöoikeuden yhdistäminen yleisiin sopimusneuvotteluihin niin myöhäisessä vaiheessa ei ole perusteltua. Muista tekijöistä voidaan mainita se, että kaikki teknisen tason valmistelut oli saatu päätökseen ja käyttöoikeus myönnettiin lopulta ilman uutta sopimusta koskevia uusia neuvotteluja.

| 25. | Aika, joka kului ennen kuin Clearstream myönsi EB:lle CASCADE RS:n käyttöoikeuden, ylittää pyynnön esittämisen ja käyttöoikeuden myöntämisen välisen kohtuullisen ajan, joka on enintään neljä kuukautta. Koska pyyntö esitettiin 3 päivänä elokuuta 1999, mainittu neljän kuukauden aika kului umpeen 3 päivänä joulukuuta 1999. Kohtuullisen määräajan määrittämiseksi päätöksessä otetaan huomioon kummankin osapuolen sisäiset valmistelut kahtena ajankohtana (ensimmäinen valmisteltaessa CASCADE RS:n käyttöoikeuden suunniteltua voimaantuloa, jonka oli määrä toteutua 4 päivänä joulukuuta 2000, ja toinen valmisteltaessa käyttöoikeuden voimaantuloa 19 päivänä marraskuuta 2001). Molemmissa tapauksissa sisäiset suunnitelmat perustuivat kahden tai kolmen kuukauden ajanjaksoon. Lisäksi on otettava huomioon, että arvopaperikeskuksille, jotka pyysivät CASCADE RS:n käyttöoikeutta, myönnettiin käyttöoikeus lähes välittömästi tai enintään kuukauden kuluessa, ja että CBL sai käyttöoikeuden neljässä kuukaudessa. |
| --- | --- |

25.

Aika, joka kului ennen kuin Clearstream myönsi EB:lle CASCADE RS:n käyttöoikeuden, ylittää pyynnön esittämisen ja käyttöoikeuden myöntämisen välisen kohtuullisen ajan, joka on enintään neljä kuukautta. Koska pyyntö esitettiin 3 päivänä elokuuta 1999, mainittu neljän kuukauden aika kului umpeen 3 päivänä joulukuuta 1999. Kohtuullisen määräajan määrittämiseksi päätöksessä otetaan huomioon kummankin osapuolen sisäiset valmistelut kahtena ajankohtana (ensimmäinen valmisteltaessa CASCADE RS:n käyttöoikeuden suunniteltua voimaantuloa, jonka oli määrä toteutua 4 päivänä joulukuuta 2000, ja toinen valmisteltaessa käyttöoikeuden voimaantuloa 19 päivänä marraskuuta 2001). Molemmissa tapauksissa sisäiset suunnitelmat perustuivat kahden tai kolmen kuukauden ajanjaksoon. Lisäksi on otettava huomioon, että arvopaperikeskuksille, jotka pyysivät CASCADE RS:n käyttöoikeutta, myönnettiin käyttöoikeus lähes välittömästi tai enintään kuukauden kuluessa, ja että CBL sai käyttöoikeuden neljässä kuukaudessa.

1.3.1.3   Palvelujen tarjonnan epäämistä ja palvelujen tarjontaan liittyvää syrjintää koskevat päätelmät

| 26. | Edellä esitetyistä syistä päätöksessä todetaan, että Clearstream kieltäytyi perusteettomasti kohtuuttoman kauan ja perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesti tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja 3 päivän joulukuuta 1999 ja 19 päivän marraskuuta 2001 välisenä aikana. Koska Clearstream epäsi palvelut EB:ltä mutta tarjosi niitä viivytyksettä vastaaville asiakkaille, palvelujen epääminen on myös syrjintää. |
| --- | --- |

26.

Edellä esitetyistä syistä päätöksessä todetaan, että Clearstream kieltäytyi perusteettomasti kohtuuttoman kauan ja perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesti tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja 3 päivän joulukuuta 1999 ja 19 päivän marraskuuta 2001 välisenä aikana. Koska Clearstream epäsi palvelut EB:ltä mutta tarjosi niitä viivytyksettä vastaaville asiakkaille, palvelujen epääminen on myös syrjintää.

1.3.2   Syrjivien hintojen soveltaminen ensisijaiseen selvitykseen ja toimitukseen liittyviin palveluihin

| 27. | Vuoden 1996 lopun ja 1 päivän tammikuuta 2002 välisenä aikana Clearstream veloitti Euroclearilta X euroa tapahtumaa kohden, kun se veloitti Y euroa kansallisilta arvopaperikeskuksilta (X oli 20 prosenttia enemmän kuin Y). Toisin kuin arvopaperikeskukset Euroclear maksoi myös vuosimaksun, joka kattoi osaksi arvopaperien toimituspalvelut. |
| --- | --- |

27.

Vuoden 1996 lopun ja 1 päivän tammikuuta 2002 välisenä aikana Clearstream veloitti Euroclearilta X euroa tapahtumaa kohden, kun se veloitti Y euroa kansallisilta arvopaperikeskuksilta (X oli 20 prosenttia enemmän kuin Y). Toisin kuin arvopaperikeskukset Euroclear maksoi myös vuosimaksun, joka kattoi osaksi arvopaperien toimituspalvelut.

| 28. | CBF:n toimittamien tietojen perusteella päätöksessä katsotaan, että Clearstreamin arvopaperikeskuksille rajatylittäviä kauppoja varten tarjoamien ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevien palvelujen sisältö on samanlainen kuin kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjottujen vastaavien palvelujen sisältö. |
| --- | --- |

28.

CBF:n toimittamien tietojen perusteella päätöksessä katsotaan, että Clearstreamin arvopaperikeskuksille rajatylittäviä kauppoja varten tarjoamien ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevien palvelujen sisältö on samanlainen kuin kansainvälisille arvopaperikeskuksille tarjottujen vastaavien palvelujen sisältö.

| 29. | Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti hintaeron objektiivisten perusteluiden puuttumista. On korostettava sitä, että Clearstreamilla ei ole asiakassegmenttikohtaista kustannuskirjanpitoa ja että monista pyynnöistä huolimatta Clearstream ei ole toimittanut hyväksyttäviä kustannusperusteisia perusteluita hintaerolle. |
| --- | --- |

29.

Päätöksessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti hintaeron objektiivisten perusteluiden puuttumista. On korostettava sitä, että Clearstreamilla ei ole asiakassegmenttikohtaista kustannuskirjanpitoa ja että monista pyynnöistä huolimatta Clearstream ei ole toimittanut hyväksyttäviä kustannusperusteisia perusteluita hintaerolle.

| 30. | Komissio katsoi, että soveltamalla EB:hen korkeampaa (X EUR) tapahtumakohtaista hintaa ensisijaiseen selvitykseen ja toimitukseen liittyvistä palveluista samaan aikaan, kun CBF veloitti kansallisilta arvopaperikeskuksilta samoista palveluista ainoastaan Y EUR tapahtumaa kohti, Clearstream syrji EB:tä perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesti ilman objektiivisia perusteita ja ilman asiakkaille kertyvää hyötyä. |
| --- | --- |

30.

Komissio katsoi, että soveltamalla EB:hen korkeampaa (X EUR) tapahtumakohtaista hintaa ensisijaiseen selvitykseen ja toimitukseen liittyvistä palveluista samaan aikaan, kun CBF veloitti kansallisilta arvopaperikeskuksilta samoista palveluista ainoastaan Y EUR tapahtumaa kohti, Clearstream syrji EB:tä perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesti ilman objektiivisia perusteita ja ilman asiakkaille kertyvää hyötyä.

2.   SAKKOJEN MÄÄRÄÄMÄTTÄ JÄTTÄMINEN

| 31. | Tässä asiassa ei määrätä sakkoja useista syistä. |
| --- | --- |

31.

Tässä asiassa ei määrätä sakkoja useista syistä.

Ensimmäinen päätös monimutkaisella alalla

| 32. | Yhteisöllä ei ole arvopaperien selvitystä ja toimitusta koskevaa päätös- tai oikeuskäytäntöä. Selvitys- ja toimitusprosessien yksityiskohtaisen analyysin tapaisen keskeisen tekijän käyttäminen markkinoiden määrittelyssä on uutta. Päätöksessä tarkastellaan merkityksellisiä markkinoita erottaen toisistaan ensi- ja toissijainen selvitys ja toimitus. Lisäksi tarkastellaan muita monitahoisia alakohtaisia kysymyksiä, kuten kauppojen sisäistä selvitystä. |
| --- | --- |

32.

Yhteisöllä ei ole arvopaperien selvitystä ja toimitusta koskevaa päätös- tai oikeuskäytäntöä. Selvitys- ja toimitusprosessien yksityiskohtaisen analyysin tapaisen keskeisen tekijän käyttäminen markkinoiden määrittelyssä on uutta. Päätöksessä tarkastellaan merkityksellisiä markkinoita erottaen toisistaan ensi- ja toissijainen selvitys ja toimitus. Lisäksi tarkastellaan muita monitahoisia alakohtaisia kysymyksiä, kuten kauppojen sisäistä selvitystä.

Rikkominen on loppunut

| 33. | Pelkästään se, että rikkominen on loppunut, ei ole syy olla määräämättä sakkoja; tämä olisi kuitenkin otettava huomioon muiden tekijöiden yhteydessä, joista voidaan mainita käsiteltävien kysymysten uutuus. |
| --- | --- |

33.

Pelkästään se, että rikkominen on loppunut, ei ole syy olla määräämättä sakkoja; tämä olisi kuitenkin otettava huomioon muiden tekijöiden yhteydessä, joista voidaan mainita käsiteltävien kysymysten uutuus.

Rajatylittävä selvitys ja toimitus on EU:ssa tienhaarassa

| 34. | Selvitys- ja toimituspalvelut ovat EU:ssa kehittyvä ala, erityisesti rajatylittävien kauppojen osalta, kuten nyt tarkasteltavassa asiassa. Eri organisaatiot keskustelevat parhaillaan palveluntarjoajien tehtäviin liittyvistä kysymyksistä, kauppojen sisäisen selvityksen laajuudesta, arvopaperikeskusten ja kansainvälisten arvopaperikeskusten asemasta ja niiden suhteesta suuriin arvopaperien säilytysyhteisöihin. Vaikka nämä seikat eivät ole täysin samanlaiset kuin päätöksessä käsitellyt kysymykset, ne ovat kuitenkin yhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

34.

Selvitys- ja toimituspalvelut ovat EU:ssa kehittyvä ala, erityisesti rajatylittävien kauppojen osalta, kuten nyt tarkasteltavassa asiassa. Eri organisaatiot keskustelevat parhaillaan palveluntarjoajien tehtäviin liittyvistä kysymyksistä, kauppojen sisäisen selvityksen laajuudesta, arvopaperikeskusten ja kansainvälisten arvopaperikeskusten asemasta ja niiden suhteesta suuriin arvopaperien säilytysyhteisöihin. Vaikka nämä seikat eivät ole täysin samanlaiset kuin päätöksessä käsitellyt kysymykset, ne ovat kuitenkin yhteydessä toisiinsa.

| 35. | Tässä yhteydessä näyttää siltä, että sakkojen määrääminen ei ole aiheellista. Vaikka sakkoja ei määrätäkään, komission on silti tehtävä asiassa päätös erityisesti Clearstreamin ja muiden yritysten oikeusaseman selventämiseksi. |
| --- | --- |

35.

Tässä yhteydessä näyttää siltä, että sakkojen määrääminen ei ole aiheellista. Vaikka sakkoja ei määrätäkään, komission on silti tehtävä asiassa päätös erityisesti Clearstreamin ja muiden yritysten oikeusaseman selventämiseksi.

3.   PÄÄTELMÄT

| 36. | Päätöksessä katsotaan, että Clearstream rikkoi perustamissopimuksen 82 artiklaa kieltäytymällä perusteettomasti tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja kohtuuttoman ajan ja syrjimällä EB:tä palvelujen tarjoamisessa. Komissio katsoo lisäksi, että Clearstream sovelsi syrjiviä hintoja. |
| --- | --- |

36.

Päätöksessä katsotaan, että Clearstream rikkoi perustamissopimuksen 82 artiklaa kieltäytymällä perusteettomasti tarjoamasta EB:lle rekisteröityjen osakkeiden ensisijaista selvitystä ja toimitusta koskevia palveluja kohtuuttoman ajan ja syrjimällä EB:tä palvelujen tarjoamisessa. Komissio katsoo lisäksi, että Clearstream sovelsi syrjiviä hintoja.

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Arvopaperikeskus säilyttää ja hallinnoi arvopapereita ja sen kautta arvopaperikaupat voidaan käsitellä arvo-osuuksina. Kotimaassaan arvopaperikeskus tarjoaa käsittelypalveluja sellaisten arvopaperien kaupoissa, joiden säilytyksen se hoitaa (ts. joiden lopullinen säilytyspaikka se on). Tätä tehtävää hoitaessaan arvopaperikeskus on liikkeeseenlaskeva arvopaperikeskus, ei välittäjä. Se voi tarjota käsittelypalveluja toimien myös välittäjänä kansainvälisessä selvityksessä ja toimituksessa, kun arvopaperien ensisijainen säilytyspaikka on toisessa maassa.

(3)  Kansainvälinen arvopaperikeskus on organisaatio, jonka ydintoimintaan kuuluu arvopaperien – yleensä euro-obligaatioiden – selvitys ja toimitus kansainvälisessä (ei kansallisessa) ympäristössä. EU:n alueella toimii tällä hetkellä kaksi kansainvälistä arvopaperikeskusta: Euroclear Bank, jonka päätoimipaikka on Belgiassa, ja Clearstream Banking Luxembourg (CBL), joka on Clearstream International SA:n tytäryhtiö ja Clearstream Banking AG:n sisaryritys. Kansainväliset arvopaperikeskukset voivat tarjota myös muita palveluja, kuten osakkeiden välityspalveluja.

(4)  Ks. 13 kohta, jossa ensisijainen selvitys ja toimitus on määritelty.

(5)  Toisin kuin yksittäisessä säilytyksessä vaihtokelpoisten arvopaperien yhteissäilytyksen ansiosta selvitys ja toimitus voidaan toteuttaa arvo-osuusjärjestelmän kautta. Yhteissäilytys on nykyisin ainoa merkittävä säilytysmuoto Saksassa.

(6)  Vaikka EB:n kanta voi ensin vaikuttaa yllättävältä, se selittyy sillä, että EB omistaa arvopaperikeskuksia useissa jäsenvaltioissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Belgiassa). EB ei tämän vuoksi halua sellaista ennakkotapausta, joka voisi johtaa merkityksellisten markkinoiden määrittelemiseen niin, että mahdollisesti tulevaisuudessa käsiteltävissä asioissa voitaisiin katsoa, että kyseessä on määräävä markkina-asema.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 17.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/12

---

VALTIONTUKI – UNKARI

Valtiontuki C 14/09 (ex NN 17/09) – Mahdollinen valtiontuki Péti Nitrogénművek -yritykselle

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 165/06

Komissio on ilmoittanut 29 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Unkarille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Unkarille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄN TEKSTI

I.   MENETTELY

| 1. | Komission yksiköt käynnistivät asian joulukuussa 2008 viran puolesta sen jälkeen, kun Unkarin lehdistössä oli kirjoitettu useaan otteeseen maan hallituksen sitoumuksesta antaa valtion takaus Péti Nitrogénművek Zrt -yritykselle. Unkarin viranomaisille lähetettiin 19 päivänä joulukuuta 2008 kirje, jossa muistutettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä toimenpidekiellosta ja pyydettiin tietoja toimenpiteistä. Unkarin viranomaiset pyysivät 21 päivänä tammikuuta 2009 lisää aikaa vastauksen toimittamiseen. Unkarille myönnettiin lisäaikaa 12 päivänä helmikuuta 2009 saakka, ja Unkari vastasi 17 päivänä helmikuuta 2009. |
| --- | --- |

1.

Komission yksiköt käynnistivät asian joulukuussa 2008 viran puolesta sen jälkeen, kun Unkarin lehdistössä oli kirjoitettu useaan otteeseen maan hallituksen sitoumuksesta antaa valtion takaus Péti Nitrogénművek Zrt -yritykselle. Unkarin viranomaisille lähetettiin 19 päivänä joulukuuta 2008 kirje, jossa muistutettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä toimenpidekiellosta ja pyydettiin tietoja toimenpiteistä. Unkarin viranomaiset pyysivät 21 päivänä tammikuuta 2009 lisää aikaa vastauksen toimittamiseen. Unkarille myönnettiin lisäaikaa 12 päivänä helmikuuta 2009 saakka, ja Unkari vastasi 17 päivänä helmikuuta 2009.

II.   KUVAUS

| 2. | Väitetyn valtion tukitoimenpiteen edunsaaja Péti Nitrogénművek on Unkarin ainoa keinolannoitteiden tuottaja. Tiedotusvälineiden mukaan yhtiö lopetti tuotannon lokakuussa 2008. Myönnetyt takaukset kattavat 52 miljoonan euron investointilainan ja 10 miljardin Unkarin forintin suuruisen uuden lainan, joista kummankin on myöntänyt valtion omistuksessa oleva Unkarin kehityspankki (MFB). |
| --- | --- |

2.

Väitetyn valtion tukitoimenpiteen edunsaaja Péti Nitrogénművek on Unkarin ainoa keinolannoitteiden tuottaja. Tiedotusvälineiden mukaan yhtiö lopetti tuotannon lokakuussa 2008. Myönnetyt takaukset kattavat 52 miljoonan euron investointilainan ja 10 miljardin Unkarin forintin suuruisen uuden lainan, joista kummankin on myöntänyt valtion omistuksessa oleva Unkarin kehityspankki (MFB).

III.   ARVIOINTI

| 3. | Unkarin viranomaiset katsovat, että MFB:n lainat tai valtion takaus eivät sisällä valtiontukea. Heidän mukaansa Péti Nitrogénművek ei myöskään ole vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

3.

Unkarin viranomaiset katsovat, että MFB:n lainat tai valtion takaus eivät sisällä valtiontukea. Heidän mukaansa Péti Nitrogénművek ei myöskään ole vaikeuksissa oleva yritys.

| 4. | Komissio ei lähtökohtaisesti hyväksy Unkarin väitettä, että kyseinen yritys ei ole vaikeuksissa. Yritys, joka on keskeyttänyt tuotannon taloudellisten vaikeuksien tai epävakaiden markkinaolosuhteiden vuoksi eikä voi jatkaa toimintaansa ilman julkista tukea, ei ole kestävällä pohjalla toimiva elinkelpoinen yritys, vaan sen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa. On myös epätodennäköistä, että markkinatoimija olisi myöntänyt vaikeuksissa olevalle yritykselle rahoitusta vastaavin ehdoin. |
| --- | --- |

4.

Komissio ei lähtökohtaisesti hyväksy Unkarin väitettä, että kyseinen yritys ei ole vaikeuksissa. Yritys, joka on keskeyttänyt tuotannon taloudellisten vaikeuksien tai epävakaiden markkinaolosuhteiden vuoksi eikä voi jatkaa toimintaansa ilman julkista tukea, ei ole kestävällä pohjalla toimiva elinkelpoinen yritys, vaan sen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa. On myös epätodennäköistä, että markkinatoimija olisi myöntänyt vaikeuksissa olevalle yritykselle rahoitusta vastaavin ehdoin.

| 5. | Alustavan arvioinnin pohjalta komissio katsoo, että Péti Nitrogénművek -yrityksen hyväksi myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Lisäksi näyttää siltä, ettei löydy perusteita, joiden nojalla toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

5.

Alustavan arvioinnin pohjalta komissio katsoo, että Péti Nitrogénművek -yrityksen hyväksi myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Lisäksi näyttää siltä, ettei löydy perusteita, joiden nojalla toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

IV.   PÄÄTELMÄ

| 6. | Edellä esitetyn perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee kuvailtuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.

Edellä esitetyn perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee kuvailtuja toimenpiteitä.

KIRJEEN TEKSTI

”A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---