# Euroopa Liidu C 221/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.221.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 221 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide14. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.221.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 221

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide14. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee |
| 2009/C 221/01 | Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll | 1 |
| Pidulik avaistung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 1 |
| Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine | 1 |
| Asendusliikmed | 1 |
| Päevakorra projekti (AKV-EL/100.498) kinnitamine | 1 |
| AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgu protokolli (ELT C 61, 16.3.2009) kinnitamine | 2 |
| Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 5. aprillil 2009. aastal toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus | 2 |
| Küsimused komisjonile | 2 |
| Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgul Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) vastuvõetud resolutsioonidega | 3 |
| Olukord Madagaskaril | 3 |
| Arutelu komisjoniga | 3 |
| Kiireloomuline küsimus nr 1: Cotonou koostöölepingu roll AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel | 3 |
| 2009/C 221/02 | Teisipäeval, 7. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll | 4 |
| Asendusliikmed | 4 |
| Avaldus, mille esitas Jan Kohout, arengu eest vastutav Tšehhi Vabariigi asevälisminister, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja | 4 |
| Avaldus, mille esitas tema kõrgeausus William Haomae, Saalomoni Saarte välis- ja väliskaubandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistujariigi esindaja | 4 |
| Küsimused nõukogule | 4 |
| Arutelu nõukoguga | 5 |
| Cotonou lepingu läbivaatamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 5 |
| Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamine ja edendamine Somaalias | 5 |
| 2009/C 221/03 | Kolmapäeval, 8. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll | 6 |
| Asendusliikmed | 6 |
| Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine | 6 |
| Majandus- ja sotsiaalpartnerite ettekanne | 6 |
| Kliimamuutuse sotsiaalne ja keskkonnamõju — Netty Baldehi (Gambia) ja Josep Borrell Fontellesi raport — Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.383/09/lõplik) | 6 |
| Etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemid AKV ja ELi riikides — Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmareki raport — Poliitikakomitee (AKV-EL/100.460/09/lõplik) | 6 |
| AKV riikide riiklikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud strateegiadokumendid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 6 |
| Teisipäeva hommikul, 7. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine | 6 |
| Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste hetkeolukord — Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 6 |
| Majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste hetkeolukord — Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 7 |
| Majanduspartnerluslepingud ja nende mõju AKV riikidele — Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) ja Jürgen Schröderi raport — Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee | 7 |
| Parlamendikomisjonid majanduspartnerluslepingute institutsiooniliste sätete raames: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 7 |
| 2009/C 221/04 | Neljapäeval, 9. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll | 8 |
| Asendusliikmed | 8 |
| Kolmapäeva, 8. aprilli 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine | 8 |
| Töötubade tegevuse aruanded | 8 |
| Aupresidendi nimetamine | 8 |
| Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus | 8 |
| Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus | 9 |
| AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu toimumise aeg ja koht | 9 |
| Muud küsimused | 9 |
| I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 10 |
| II lisa —   6.–9. Aprillini Prahas (Tšehhi Vabariik) toimunud istungjärgul osalenute nimekiri | 14 |
| III lisa —   Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi lisa | 18 |
| IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid | 19 |
| —   Resolutsioon etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides | 19 |
| —   Resolutsioon majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele | 24 |
| —   Resolutsioon kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele | 31 |
| —   Resolutsioon Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel | 38 |
| —   Resolutsioon rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias | 43 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

2009/C 221/01

Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll

1

Pidulik avaistung

1

Parlamentaarse ühisassamblee istung

1

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

1

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

1

Asendusliikmed

1

Päevakorra projekti (AKV-EL/100.498) kinnitamine

1

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgu protokolli (ELT C 61, 16.3.2009) kinnitamine

2

Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 5. aprillil 2009. aastal toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

2

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

2

Küsimused komisjonile

2

Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgul Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) vastuvõetud resolutsioonidega

3

Olukord Madagaskaril

3

Arutelu komisjoniga

3

Kiireloomuline küsimus nr 1: Cotonou koostöölepingu roll AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel

3

2009/C 221/02

Teisipäeval, 7. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll

4

Asendusliikmed

4

Avaldus, mille esitas Jan Kohout, arengu eest vastutav Tšehhi Vabariigi asevälisminister, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja

4

Avaldus, mille esitas tema kõrgeausus William Haomae, Saalomoni Saarte välis- ja väliskaubandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistujariigi esindaja

4

Küsimused nõukogule

4

Arutelu nõukoguga

5

Cotonou lepingu läbivaatamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

5

Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamine ja edendamine Somaalias

5

2009/C 221/03

Kolmapäeval, 8. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll

6

Asendusliikmed

6

Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

6

Majandus- ja sotsiaalpartnerite ettekanne

6

Kliimamuutuse sotsiaalne ja keskkonnamõju — Netty Baldehi (Gambia) ja Josep Borrell Fontellesi raport — Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.383/09/lõplik)

6

Etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemid AKV ja ELi riikides — Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmareki raport — Poliitikakomitee (AKV-EL/100.460/09/lõplik)

6

AKV riikide riiklikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud strateegiadokumendid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

6

Teisipäeva hommikul, 7. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

6

Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste hetkeolukord — Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

6

Majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste hetkeolukord — Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

7

Majanduspartnerluslepingud ja nende mõju AKV riikidele — Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) ja Jürgen Schröderi raport — Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

7

Parlamendikomisjonid majanduspartnerluslepingute institutsiooniliste sätete raames: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

7

2009/C 221/04

Neljapäeval, 9. aprillil 2009 toimunud istungi protokoll

8

Asendusliikmed

8

Kolmapäeva, 8. aprilli 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

8

Töötubade tegevuse aruanded

8

Aupresidendi nimetamine

8

Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

8

Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

9

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu toimumise aeg ja koht

9

Muud küsimused

9

I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri

10

II lisa —   6.–9. Aprillini Prahas (Tšehhi Vabariik) toimunud istungjärgul osalenute nimekiri

14

III lisa —   Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi lisa

18

IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid

19

—   Resolutsioon etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides

19

—   Resolutsioon majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele

24

—   Resolutsioon kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele

31

—   Resolutsioon Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel

38

—   Resolutsioon rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias

43

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

| 14.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/1

---

ESMASPÄEVAL, 6. APRILLIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 221/01)

(Istung avati kell 11.40)

Pidulik avaistung

Assamblee ees kõnelesid:

arengu eest vastutav Tšehhi Vabariigi asevälisminister ja Euroopa Liidu ministrite nõukogu eesistujariigi esindaja Jan Kohout, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Wilkie Rasmussen, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Tšehhi Vabariigi peaminister dr Mirek Topolanek ning AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Glenys Kinnock.

(Istung katkestati kell 12.25 ja see jätkus kell 3.05)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid. Seejärel palus ta pidada leinaminuti ootamatult surnud Abdalla Mohamed Bedri mälestuseks, kes oli parlamentaarse ühisassamblee Sudaanist pärit liige. Samuti väljendas ta assamblee nimel toetust Kesk-Itaaliat samal päeval raputanud ja palju hukkunuid põhjustanud maavärina ohvritele.

1.   Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri, nii nagu selle esitasid AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlamendi president, lisatakse protokollile.

2.   Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et AKV riikide ametiasutused on saatnud parlamendiväliste esindajate nimekirja. Kooskõlas koostöölepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikliga 1 tegi kaaspresident ettepaneku nimetatud esindajad akrediteerida ning kanda nende nimed protokolli lisasse.

Parlamentaarne ühisassamblee oli sellega nõus.

Sõnavõtja: Hutchinson.

Otsus: parlamentaarne ühisassamblee leppis kokku, et AKV riikide parlamentidele tuletatakse meelde asjaolu, et delegaadid peaksid olema parlamendiliikmed ning et neid võib asendada suursaadikutega üksnes ülimalt erandlikel juhtudel.

3.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Fernández Martín (López-Istúriz White’i asendusliige), Gill (Jönsi asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Kastler (Gauberti asendusliige), Klass (Coelho asendusliige), Leinen (Grabowska asendusliige), Neris (Pleguezuelos Aguilari asendusliige), Olajos (Novaki asendusliige), Seeber (Ribeiro e Castro asendusliige) ja Virrankoski (Buski asendusliige).

4.   Päevakorra projekti (AKV-EL/100.498) kinnitamine

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

5.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgu protokolli (ELT C 61, 16.3.2009) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

6.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 5. aprillil 2009. aastal toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident andis ülevaate 5. aprillil 2009. aastal toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsustest:

| — | anda luba järgmiste raportite koostamiseks alalistes komiteedes:






  — | poliitikakomitee: vaba ja sõltumatu meedia roll; |
| --- | --- | --- |

—

anda luba järgmiste raportite koostamiseks alalistes komiteedes:

—

poliitikakomitee: vaba ja sõltumatu meedia roll;

| — | majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee: otsus järgmise raporti teema kohta tehakse 2009. aasta septembris toimuval komitee koosolekul; |
| --- | --- |

—

majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee: otsus järgmise raporti teema kohta tehakse 2009. aasta septembris toimuval komitee koosolekul;

| — | sotsiaal- ja keskkonnakomitee: ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnakomitee: ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju;

| — | kiita heaks raport 2008. aastal toimunud teabekogumismissiooni kohta Kariibi mere riikidesse ning avaldada see parlamentaarse ühisassamblee veebilehel; |
| --- | --- |

—

kiita heaks raport 2008. aastal toimunud teabekogumismissiooni kohta Kariibi mere riikidesse ning avaldada see parlamentaarse ühisassamblee veebilehel;

| — | võtta vastu raport valitsusväliste osalejate kohta, avaldada see parlamentaarse ühisassamblee veebilehel ning rakendada selle soovitusi alates 2009. aasta septembrist; |
| --- | --- |

—

võtta vastu raport valitsusväliste osalejate kohta, avaldada see parlamentaarse ühisassamblee veebilehel ning rakendada selle soovitusi alates 2009. aasta septembrist;

| — | tühistada Euroopa Parlamendi 2009. aasta juunis toimuvate valimiste vaatlemiseks kavandatud parlamentaarse ühisassamblee valimisvaatlusmissioon; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi 2009. aasta juunis toimuvate valimiste vaatlemiseks kavandatud parlamentaarse ühisassamblee valimisvaatlusmissioon;

| — | jätkata Burkino Fasos 28.–30. oktoobrini 2009 toimuva neljanda piirkondliku koosoleku korraldamist; |
| --- | --- |

—

jätkata Burkino Fasos 28.–30. oktoobrini 2009 toimuva neljanda piirkondliku koosoleku korraldamist;

| — | kirjutada Euroopa Komisjonile ning kutsuda teda üles lisama AKV-ELi rahastamiskokkuleppesse lisaklausli AKV riikidest pärit parlamentaarse ühisassamblee liikmete päevarahade kohta; |
| --- | --- |

—

kirjutada Euroopa Komisjonile ning kutsuda teda üles lisama AKV-ELi rahastamiskokkuleppesse lisaklausli AKV riikidest pärit parlamentaarse ühisassamblee liikmete päevarahade kohta;

| — | kirjutada AKV ministrite nõukogule ja suursaadikute komiteele ning kutsuda neid üles vaatama läbi AKV ministrite nõukogu otsuse parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungeid haldava AKV sekretariaadi tööpäevade ja personali vähendamise kohta. |
| --- | --- |

—

kirjutada AKV ministrite nõukogule ja suursaadikute komiteele ning kutsuda neid üles vaatama läbi AKV ministrite nõukogu otsuse parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istungeid haldava AKV sekretariaadi tööpäevade ja personali vähendamise kohta.

Kaaspresident teavitas muudest nädala jooksul toimuvatest sündmustest, sealhulgas 7. aprilli töötubadest, ning andis ülevaate 4. aprillil toimunud naiste foorumist.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: esmaspäev, 6. aprill kell 6.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: esmaspäev, 6. aprill kell 6.00;

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsiooni kohta ja muude kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis käsitlevad Somaaliat: teisipäev, 7. aprill kell 3.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsiooni kohta ja muude kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis käsitlevad Somaaliat: teisipäev, 7. aprill kell 3.00;

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsiooni kohta ja muude kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis käsitlevad toiduaine- ja finantskriisi: teisipäev, 7. aprill kell 6.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsiooni kohta ja muude kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis käsitlevad toiduaine- ja finantskriisi: teisipäev, 7. aprill kell 6.00.

7.   Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

Kaaspresident tervitas volinikku ning tänas teda pikaajalise pühendumuse eest parlamentaarse ühisassamblee tööle.

Volinik tegi komisjoni nimel avalduse.

8.   Küsimused komisjonile

Komisjonile esitati kokku 19 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud ja Louis Michel vastas suuliselt järgmistele lisaküsimustele:

küsimus nr 1, milles esitas Jardim Fernandes rahvusvahelise finantskriisi taustal AKV riikidele antava abi kohta;

küsimus nr 4, mille esitas hr Assarid (Mali) 10. EAFi jõustumise kohta;

küsimus nr 6, milles esitas pr Van Lancker majanduspartnerluslepingute ja piirkondliku integratsiooni kohta;

küsimus nr 7, mille esitas pr Neris ELi ja CARIFORUMi liikmesriikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingu, täpsemalt piirkondliku koostöö kohta;

küsimus nr 9, mille esitas hr Cashman parlamendi tegevuse kohta rahvusvahelise rahvastiku ja arengu konverentsi 15. aastapäeva tähistamisel;

küsimus nr 10, mille esitas hr William (Seišellid) AKV-ELi kalandusalaste suhete kohta;

küsimus nr 19, mille esitas pr Aubert põllumajanduse toetamise kohta;

küsimus nr 11, mille esitas hr Hutchinson olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

küsimus nr 12, mille esitas hr Veneto tõsise olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

küsimus nr 13, mille esitas hr Schnellhardt valimisjärgsete suhete kohta Zimbabwega;

küsimus nr 14, mille esitas hr Cornillet Dārfūri kohta;

küsimus nr 15, mille esitas Jardim Fernandes (hr Gomesi nimel) inimõiguste kohta Etioopias;

küsimus nr 16, mille esitasid pr Carlotti ja pr Deerpalsing (Mauritius) Madagaskari poliitilise olukorra kohta (lisaküsimuse esitas pr Carlotti);

küsimus nr 17, mille esitas hr O. Schmidt (hr Van Hecke nimel) Niiluse piirkondliku juhtimise kohta;

küsimus nr 18, mille esitas pr Atim-Ogwal (Uganda) väike- ja kergrelvade kohta ja nende hävitava mõju kohta Sahara-taguse Aafrika elanike majanduslikule, poliitilisele ja ühiskondlikule heaolule.

Küsimuste nr 2, 3, 5 ja 8 esitajaid kohal ei olnud.

9.   Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgul Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) vastuvõetud resolutsioonidega

Volinik viitas varem laiali jagatud dokumendile, milles on kirjeldatud komisjoni tegevust.

10.   Olukord Madagaskaril

Volinik Louis Michel käsitles asjaomast teemat küsimustele vastates, eraldi ettekannet ta ei teinud.

Sõnavõtjad: Deerpalsing (Mauritius), William (Seišellid), Diagne (Senegal), Polisi (Rwanda) ja Mafuga (Lesotho).

Volinik vastas tõstatatud küsimustele.

11.   Arutelu komisjoniga

Sõnavõtjad: O. Schmidt, De Sousa (Angola), Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Martínez Martínez, Ramotar (Guyana), Polisi (Rwanda), Assarid (Mali), Milupi (Sambia), Naib (Eritrea), Deerpalsing (Mauritius), Cavuilati (Fidži) ja Mabaya (Kongo DV).

Volinik vastas tõstatatud küsimustele.

12.   Kiireloomuline küsimus nr 1: Cotonou koostöölepingu roll AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel

OECD Arengukeskuse vanemmajandusteadlase Andrew Moldi ettekanne.

Sõna võttis volinik Louis Michel.

Sõnavõtjad: Bobbo (Kamerun), Schröder, Martínez Martínez, Ntuane (Botswana), O. Schmidt, William (Seišellid), F. Schmidt, Mayer, Gebre-Christos (Etioopia) ja Schnellhardt.

Hr Mold vastas esitatud küsimusele.

(Istung lõppes kell 6.45)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 14.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/4

---

TEISIPÄEVAL, 7. APRILLIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 221/02)

(Istung avati kell 9.20)

ISTUNGIT JUHATAS Wilkie RASMUSSEN

Kaaspresident

Kaaspresident kutsus assambleed pidama leinaminuti Kesk-Itaaliat eelmisel päeval tabanud maavärina ohvrite mälestuseks.

Kaaspresident sõnas, et sel päeval möödus ka 15 aastat 1994. aastal toimunud Rwanda genotsiidist, ning palus assambleel pidada keskpäeval leinaminuti tragöödia ohvrite mälestuseks.

Kaaspresident tervitas AKV ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaid, tema kõrgeausust William Haomaed ja Jan Kohoutit.

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed:

Fernández Martín (López-Istúriz White’i asendusliige), Gill (Jönsi asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Halli asendusliige), Kastler (Gauberti asendusliige), Klass (Coelho asendusliige), Leinen (Grabowska asendusliige), Neris (Pleguezuelos Aguilari asendusliige), Olajos (Novaki asendusliige), Seeber (Ribeiro e Castro asendusliige) ja Virrankoski (Buski asendusliige).

2.   Avaldus, mille esitas Jan Kohout, arengu eest vastutav Tšehhi Vabariigi asevälisminister, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja

Jan Kohout tegi avalduse Euroopa Liidu Nõukogu nimel.

3.   Avaldus, mille esitas tema kõrgeausus William Haomae, Saalomoni Saarte välis- ja väliskaubandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistujariigi esindaja

William Haomae avaldus AKV ministrite nõukogu nimel.

4.   Küsimused nõukogule

AKV ministrite nõukogule esitati kaks küsimust.

William Haomae vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

küsimus nr 1, mille esitas hr William (Seišellid) abi lahtisidumise ja Cotonou koostöölepingu läbivaatamise kohta;

küsimus nr 2, mille esitasid pr Carlotti ja hr Lutundula (Kongo DV) AKV ministrite nõukogu otsuse kohta vähendada AKV sekretariaadi missiooni eelarvet (lisaküsimuse esitas pr Carlotti).

Küsimuse nr 3 esitajat kohal ei olnud.

Euroopa Liidu Nõukogule esitati kuusteist küsimust.

Jan Kohout vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

küsimus nr 4, mille esitas pr Roithová aastatuhande arengueesmärkide kohta;

küsimus nr 6, mille esitas pr Neris lisarahastamise/ELi-Aafrika strateegia kohta;

küsimus nr 8, mille esitas pr Van Lancker rahastamislünga kohta tervishoiusektoris;

küsimus nr 15, mille esitas hr William (Seišellid) keskmise sissetulekuga riikidele eraldatava arenguabi kohta;

küsimus nr 13, mille esitas pr Deerpalsing (Mauritius) majanduspartnerluslepinguid käsitlevate Euroopa Liidu Nõukogu otsuste/järelduste rakendamise/järelmeetmete kohta;

küsimus nr 16, mille esitas pr Carlotti (hr Hutchinsoni nimel) olukorra kohta Kongo DV idaosas;

küsimus nr 17, mille esitas hr Veneto tõsise olukorra kohta Kongo DVs;

küsimus nr 18, mille esitas hr Fernandes Zimbabwe kohta;

küsimus nr 20, mille esitas hr Schnellhardt sõjalise kohaloleku kohta Somaalia rannikul;

küsimus nr 5, mille esitas hr Assarid (Mali) ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta;

küsimus nr 10, mille esitas hr Fernandes (pr Gomesi nimel) relvaeksporti käsitleva uue ühise seisukoha mõju kohta AKV riikidele;

küsimus nr 12, mille esitas pr Carlotti rände ja AKV-ELi partnerluse kohta;

küsimus nr 14, mille esitas hr Kaczmarek arengukoostöö kohta uutes ELi doonorriikides.

Jan Kohout vastas korraga järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

küsimus nr 11, mille esitas hr Cashman puudega inimeste ja aastatuhande arengueesmärkide kohta;

küsimus nr 21, mille esitas Atim Ogwal (Uganda) puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta.

Järgmise küsimuse puhul lisaküsimusi ei esitatud:

küsimus nr 7, mille esitas hr Martínez Martínez (Jouye de Grandmaisoni nimel) kliimamuutuse kohta.

Küsimuste nr 19 ja 9 esitajaid kohal ei olnud.

5.   Arutelu nõukoguga

Sõnavõtjad: William (Seišellid), Baldeh (Gambia), Diagne (Senegal) ja Milupi (Sambia).

William Haomae ja Jan Kohout vastasid tõstatatud küsimustele.

6.   Cotonou lepingu läbivaatamine: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Sõnavõtjad: Manservisi (Euroopa Komisjon), Wieland, Carlotti, Martens, Bobbo (Kamerun), Cashman ja kaaspresident Kinnock.

Hr Manservisi vastas tõstatatud küsimustele ja lõpetas arutelu.

7.   Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamine ja edendamine Somaalias

Sõnavõtjad: Dekuek (Sudaan), Kaczmarek, Naib (Eritrea), Carlotti, Abdi Said (Djibouti), Gahler, Gebre-Christos (Etioopia), Morillon, Baldeh (Gambia), Deva, De Sousa (Angola), Aubert ja Berend.

Töökorra artikli 4 punkti 4 alusel võttis istungil sõna Somaalia föderaalse üleminekuparlamendi esimees šeik Adan M. Nur.

Arutelu lõpetas hr Manservisi Euroopa Komisjonist.

(Istung katkestati kell 13.10)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 14.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/6

---

KOLMAPÄEVAL, 8. APRILLIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 221/02)

(Istung avati kell 9.20)

ISTUNGIT JUHATAS Wilkie RASMUSSEN

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Fernández Martín (López-Istúriz White’i asendusliige), Gill (Jönsi asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Halli asendusliige), Kastler (Gauberti asendusliige), Klass (Coelho asendusliige), Lefrançois (Arifi asendusliige), Leinen (Grabowska asendusliige), Neris (Pleguezuelos Aguilari asendusliige), Olajos (Novaki asendusliige), Seeber (Ribeiro e Castro asendusliige) ja Virrankoski (Buski asendusliige).

2.   Esmaspäeval, 6. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite ettekanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee president hr Jahier tegi ettekande AKV piirkondliku integratsiooni kohta.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee liige pr King tegi ettekande CARIFORUMi riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingust ning selle mõjust Kariibi mere piirkondlikule integratsioonile.

Sõnavõtjad: Mugambe (Uganda), Humphrey (Barbados) ja William (Seišellid).

Hr Jahier ja pr King vastasid arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

Hr Mugambe (Uganda) esitas küsimuse Ida-Aafrika legislatiivkoguvõimaliku osalemise kohta vaatlejana parlamentaarse ühisassamblee koosolekutel. Kaaspresident kinnitas, et vastavalt töökorra artiklile 4 võivad piirkondlike majandusühenduste liikmed parlamentaarses ühisassamblees vabalt viibida.

Netty Baldehi (Gambia) ja Josep Borrell Fontellesi raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.383/09/lõplik)

Josep Borrell Fontelles ja Netty Baldeh tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Tapsoba (Burkina Faso), Hamatoukour (Kamerun), Mugambe (Uganda), Jäätteenmäki, Aubert, Sorongope (Kesk-Aafrika Vabariik), Klass, de Sousa (Angola), Haug, William (Seišellid), Korhola, Deerpalsing (Mauritius), Gomes, Bounkoulou (Kongo Vabariik) ja Baum (Euroopa Komisjon).

Arutelu võtsid kokku Netty Baldeh (Gambia) ja Josep Borrell Fontelles.

Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmareki raport

Poliitikakomitee (AKV-EL/100.460/09/lõplik)

Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmarek tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Ogwal (Uganda), Gahler, Leinen, Naib (Eritrea), Morillon, Waziri (Nigeeria), Kastler, Hamatoukour (Kamerun), Cashman ja Baum (Euroopa Komisjon).

Arutelu võtsid kokku Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmarek.

6.   AKV riikide riiklikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud strateegiadokumendid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kaaspresident tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: William (Seišellid), Dekuek (Sudaan), Deerpalsing (Mauritius), Milupi (Sambia), Hamatoukour (Kamerun), kaaspresident Kinnock, Baum (Euroopa Komisjon), Jean-Marie (Saint Lucia), Solamalemalo (Samoa), Wieland ja Van Lancker.

Assamblee nõustus võtma kõnealuse töö aluseks kümnenda Euroopa Arengufondi piirkondlike strateegiadokumentide ja piirkondlike näidisprogrammide demokraatliku järelevalve raamistiku eelnõu.

(Istung katkestati kell 12.20 ja see jätkus kell 15.15)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

7.   Teisipäeva hommikul, 7. aprillil 2009 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kaaspresident tervitas volinikku parlamentaarses ühisassamblees esimese osalemise puhul.

Voliniku avaldus.

Sõnavõtjad: Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Sturdy, Assarid (Mali), William (Seišellid), Deerpalsing (Mauritius), Diagne (Senegal), Deva, Mporogomyi (Tansaania), Humphrey (Barbados), Sithole (Lõuna-Aafrika), Jean-Marie (Saint Lucia), Fernandes, Gosset (Côte d'Ivoire) ja Gill.

Volinik vastas tõstatatud küsimustele.

Euroopa Komisjoni kaubandusvoliniku paruness Ashtoni ettekanne: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Voliniku avaldus.

Sõnavõtjad: Dalrymple-Philibert (Jamaica), Gill, William (Seišellid), Mafura (Lesotho), Deerpalsing (Mauritius), Sturdy, Assarid (Mali), Mushelenga (Namiibia), Tambuwal (Nigeeria), Baldeh (Gambia), Hutchinson, Martínez Martínez ja Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid).

Volinik vastas tõstatatud küsimustele.

Otsus: kaaspresidendid saadavad volinikule kirja, milles paluvad tal tagada, et Euroopa partnerluse vahelepingute elemendid, mille läbivaatamist asjaomased AKV riigid soovivad, lisatakse nimetatud lepingutele ning et neid käsitletakse majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel läbivalt, samuti paluvad temalt sellealase kirjaliku kinnituse taotlemist Euroopa Komisjoni presidendilt.

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) ja Jürgen Schröderi raport

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Hr Assarid (Mali) ja hr Schröder tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Hutchinson, Bundu (Sierra Leone), Schröder, O. Schmidt, Schlyter, Schnellhardt, Neris, Hamatoukour (Kamerun), Berend, Waziri (Nigeeria), Van Lancker ja Brew (Euroopa Komisjon).

Hr Assarid võttis arutelu kokku.

11.   Parlamendikomisjonid majanduspartnerluslepingute institutsiooniliste sätete raames: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Sõnavõtjad: Brew (Euroopa Komisjon), Martínez Martínez, Rodgers (Suriname), Hopffer (Roheneemesaared), William (Seišellid), Humphrey (Barbados), Sorie (ECOWAS), Jean-Marie (Saint Lucia) ja Hutchinson.

(Istung katkestati kell 18.16)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 14.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/8

---

NELJAPÄEVAL, 9. APRILLIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 221/04)

(Istung avati kell 9.15)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed:

Fernández Martín (López-Istúriz White’i asendusliige), Gill (Jönsi asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Kastler (Gauberti asendusliige), Klass (Coelho asendusliige), Lefrançois (Arifi asendusliige), Leinen (Grabowska asendusliige), Neris (Pleguezuelos Aguilari asendusliige), Olajos (Novaki asendusliige), Seeber (Ribeiro e Castro asendusliige), Virrankoski (Buski asendusliige) ja Zaleski (Liepiņa asendusliige).

2.   Kolmapäeva, 8. aprilli 2009. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Töötubade tegevuse aruanded

Esitati järgmised raportid töötubade kohta:

| — | Emanuel Jardim Fernandese raport säästva energia kohta – visiit Usteki päikeseelektrijaama; |
| --- | --- |

—

Emanuel Jardim Fernandese raport säästva energia kohta – visiit Usteki päikeseelektrijaama;

| — | Richard Seeberi raport kriisijuhtimise kohta – visiit Praha üleujutustõketele; |
| --- | --- |

—

Richard Seeberi raport kriisijuhtimise kohta – visiit Praha üleujutustõketele;

| — | Inusah Fuseini (Ghana) raport ökoloogilise kahju kohta – visiit saastatud alale. |
| --- | --- |

—

Inusah Fuseini (Ghana) raport ökoloogilise kahju kohta – visiit saastatud alale.

4.   Aupresidendi nimetamine

Töökorra kohaselt avaldas Sir Louis Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid) kaaspresident Kinnockile tunnustust tehtud töö ja väärtusliku panuse eest AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee tegevusse. Seejärel tegi ta ettepaneku anda kaaspresident Kinnockile tänutäheks tema eriliste teenete eest assamblee tegevuses (vastavalt AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra artiklile 29) parlamentaarse ühisassamblee aupresidendi tiitel.

Assamblee kiitis ühiselt heaks kaaspresident Kinnocki nimetamise parlamentaarse ühisassamblee aupresidendiks.

Sõnavõtjad: kaaspresident Rasmussen, William (Seišellid), kaaspresident Kinnock.

5.   Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

Sõnavõtja: Deva hääletamise korra kohta.

| — | Etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemid AKV ja ELi riikides
  Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmareki raport
  Poliitikakomitee (AKV-EL/100.460/09/lõplik)
  Muudatusettepanekud 1 ja 2 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemid AKV ja ELi riikides

Ruth Magau (Lõuna-Aafrika) ja Filip Kaczmareki raport

Poliitikakomitee (AKV-EL/100.460/09/lõplik)

Muudatusettepanekud 1 ja 2 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Majanduspartnerluslepingud ja nende mõju AKV riikidele
  Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) ja Jürgen Schröderi raport
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.463/09/lõplik)
  Kuus liiget nõudsid põhjenduse Q eraldi hääletust, nimetatud põhjendus võeti vastu.
  Kuus liiget nõudsid lõike 6 eraldi hääletust, lõige võeti vastu.
  Kuus liiget nõudsid lõike 9 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.
  Hr Schröder ja hr Hutchinson esitasid lõike 18 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.
  Kuus liiget nõudsid lõike 19 b ja lõike 22 eraldi hääletust, mõlemad lõiked võeti vastu.
  Kuus liiget nõudsid lõigete 23 ja 24 eraldi ja erinevates kodades hääletust, mõlemad lõiked lükati tagasi.
  Muudatusettepanek 7 võeti tagasi.
  Vastu võeti muudatusettepanekud 1–6 ja 8–12.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Majanduspartnerluslepingud ja nende mõju AKV riikidele

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) ja Jürgen Schröderi raport

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.463/09/lõplik)

Kuus liiget nõudsid põhjenduse Q eraldi hääletust, nimetatud põhjendus võeti vastu.

Kuus liiget nõudsid lõike 6 eraldi hääletust, lõige võeti vastu.

Kuus liiget nõudsid lõike 9 eraldi ja erinevates kodades hääletust, lõige lükati tagasi.

Hr Schröder ja hr Hutchinson esitasid lõike 18 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

Kuus liiget nõudsid lõike 19 b ja lõike 22 eraldi hääletust, mõlemad lõiked võeti vastu.

Kuus liiget nõudsid lõigete 23 ja 24 eraldi ja erinevates kodades hääletust, mõlemad lõiked lükati tagasi.

Muudatusettepanek 7 võeti tagasi.

Vastu võeti muudatusettepanekud 1–6 ja 8–12.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Kliimamuutuse sotsiaalne ja keskkonnamõju
  Netty Baldehi (Gambia) ja Josep Borrell Fontellesi raport
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.383/09/lõplik)
  Resolutsioon võeti muudatusteta ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuse sotsiaalne ja keskkonnamõju

Netty Baldehi (Gambia) ja Josep Borrell Fontellesi raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100.383/09/lõplik)

Resolutsioon võeti muudatusteta ühehäälselt vastu.

6.   Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel (AKV-EL/100.568/09/comp).
  Viis liiget nõudsid muudatusettepanekute 1, 2, 9 ja 10 hääletust erinevates kodades, muudatusettepanekud lükati tagasi.
  Muudatusettepanek 8 lükati tagasi.
  Muudatusettepanekud 3–7 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, erapooletuid oli üks.
  Selgitused hääletuse kohta (töökorra artikkel 16): Hutchinson (suuline selgitus). |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel (AKV-EL/100.568/09/comp).

Viis liiget nõudsid muudatusettepanekute 1, 2, 9 ja 10 hääletust erinevates kodades, muudatusettepanekud lükati tagasi.

Muudatusettepanek 8 lükati tagasi.

Muudatusettepanekud 3–7 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, erapooletuid oli üks.

Selgitused hääletuse kohta (töökorra artikkel 16): Hutchinson (suuline selgitus).

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias (AKV-EL/100.569/09/comp.).
  Vastu võeti järgmised muudatusettepanekud: 1, 2 (pr Kamari (Kenya) esitatud suulise muudatusettepanekuga), 3 (hr Gahleri esitatud suulise muudatusettepanekuga), 4 (pr Kamari (Kenya) esitatud suulise muudatusettepanekuga) ja 5–7.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.
  Sõnavõtjad: Gahler ja Assarid (Mali). |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias (AKV-EL/100.569/09/comp.).

Vastu võeti järgmised muudatusettepanekud: 1, 2 (pr Kamari (Kenya) esitatud suulise muudatusettepanekuga), 3 (hr Gahleri esitatud suulise muudatusettepanekuga), 4 (pr Kamari (Kenya) esitatud suulise muudatusettepanekuga) ja 5–7.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

Sõnavõtjad: Gahler ja Assarid (Mali).

ISTUNGIT JUHATAS Wilkie RASMUSSEN

Kaaspresident

7.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärk toimub 30. novembrist 3. detsembrini 2009 Angolas Luandas.

Hr De Sousa (Angola) sõnas liikmetele, et nad on Luandas teretulnud.

8.   Muud küsimused

Hr Mushelenga (Namiibia) juhtis liikmete tähelepanu Namiibias 2009. aasta märtsi alguses alanud üleujutustele ning kutsus võtma kiireid meetmeid 350 000 kannatanu kiirete ja keskmise tähtajaga vajaduste täitmiseks.

Kaaspresidendid tänasid Tšehhi Vabariigi ametivõime külalislahkuse eest ning pingutuste eest, mida nad tegid parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu korraldamisel Prahas ning selle raames toimunud ühisürituste läbiviimiseks.

Enne istungi lõpetamist näidati fotoseeriat pr Kinnocki tegevusest assamblee kaaspresidendina. Kaaspresident Rasmussen andis pr Kinnockile pidulikult üle lillekimbu.

(Istung lõppes kell 10.45)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident | KINNOCK, kaaspresident |
| ANGOLA (asepresident) | GAHLER (asepresident) |
| BURKINA FASO (asepresident) | VENTRE (asepresident) |
| KONGO Vabariik (asepresident) | JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident) |
| KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident) | CARLOTTI (asepresident) |
| ETIOOPIA (asepresident) | MITCHELL (asepresident) |
| GAMBIA (asepresident) | AUBERT (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | LULLING (asepresident) |
| PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident) | BIELAN (asepresident) |
| RWANDA (asepresident) | POLFER (asepresident) |
| SAALOMONI SAARED (asepresident) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident) |
| SURINAME (asepresident) | BOWIS (asepresident) |
| ZIMBABWE (asepresident) | GOUDIN (asepresident) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BERGER |
| BURUNDI | BORRELL FONTELLES |
| KAMERUN | BULLMAN |
| ROHENEEMESAARED | BUSK |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CALLANAN |
| TŠAAD | CASHMAN |
| KOMOORID | CIANI |
| CÔTE D’IVOIRE | COELHO |
| DJIBOUTI | CORNILLET |
| DOMINICA | DEVA |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DILLEN |
| EKVATORIAAL-GUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIDŽI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik) | LEHIDEUX |
| MAURITAANIA | LIEPINA |
| MAURITIUS | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | LOUIS |
| MOSAMBIIK | McAVAN |
| NAMIIBIA | MARTENS |
| NAURU (Nauru Vabariik) | MAURO |
| NIGER | MAYER |
| NIGEERIA | MORILLON |
| NIUE | NOVAK |
| BELAU | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS JA NEVIS | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT LUCIA | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | ROSATI |
| SAMOA | SANZ PALACIO |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT, F. |
| SEIŠELLID | SCHMIDT, O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMAALIA | SCHRÖDER |
| LÕUNA-AAFRIKA | SPERONI |
| SUDAAN | STURDY |
| SVAASIMAA | VAN HECKE |
| TANSAANIA | VAN LANCKER |
| IDA-TIMOR | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident

KINNOCK, kaaspresident

ANGOLA (asepresident)

GAHLER (asepresident)

BURKINA FASO (asepresident)

VENTRE (asepresident)

KONGO Vabariik (asepresident)

JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident)

KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident)

CARLOTTI (asepresident)

ETIOOPIA (asepresident)

MITCHELL (asepresident)

GAMBIA (asepresident)

AUBERT (asepresident)

GUYANA (asepresident)

LULLING (asepresident)

PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident)

BIELAN (asepresident)

RWANDA (asepresident)

POLFER (asepresident)

SAALOMONI SAARED (asepresident)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident)

SURINAME (asepresident)

BOWIS (asepresident)

ZIMBABWE (asepresident)

GOUDIN (asepresident)

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMA

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BERGER

BURUNDI

BORRELL FONTELLES

KAMERUN

BULLMAN

ROHENEEMESAARED

BUSK

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CALLANAN

TŠAAD

CASHMAN

KOMOORID

CIANI

CÔTE D’IVOIRE

COELHO

DJIBOUTI

CORNILLET

DOMINICA

DEVA

DOMINIKAANI VABARIIK

DILLEN

EKVATORIAAL-GUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIDŽI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBEERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik)

LEHIDEUX

MAURITAANIA

LIEPINA

MAURITIUS

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

LOUIS

MOSAMBIIK

McAVAN

NAMIIBIA

MARTENS

NAURU (Nauru Vabariik)

MAURO

NIGER

MAYER

NIGEERIA

MORILLON

NIUE

NOVAK

BELAU

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS JA NEVIS

RIBEIRO E CASTRO

SAINT LUCIA

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

ROSATI

SAMOA

SANZ PALACIO

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT, F.

SEIŠELLID

SCHMIDT, O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMAALIA

SCHRÖDER

LÕUNA-AAFRIKA

SPERONI

SUDAAN

STURDY

SVAASIMAA

VAN HECKE

TANSAANIA

VAN LANCKER

IDA-TIMOR

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD JA TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

SAMBIA

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees | CALLANAN, kaasesimees |
| BEAUPLAN (HAITI), aseesimees | JÖNS, aseesimees |
| PAAPUA UUS-GUINEA, aseesimees | POLFER, aseesimees |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| GRANT (BELIZE) | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| SORONGOPE (KESK-AAFRIKA VABARIIK) | DILLEN |
| RASMUSSEN (COOKI SAARED) | GAHLER |
| GOSSET (CÔTE D'IVOIRE) | GAUBERT |
| NAIB (ERITREA) | GOMES |
| GEBRE-CHRISTOS (ETIOOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIDŽI) | GRÖNER |
| ROGOMBE (GABON) | GURMAI |
| FUSEINI (GHANA) | KACZMAREK |
| ROBERTS (GRENADA) | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEA | LOUIS |
| RAMOTAR (GUYANA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBEERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | SCHMIDT, F. |
| MAGAU (LÕUNA-AAFRIKA) | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANSAANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| ITALELI (TUVALU) | ZANI |
| MUMVURI (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees

CALLANAN, kaasesimees

BEAUPLAN (HAITI), aseesimees

JÖNS, aseesimees

PAAPUA UUS-GUINEA, aseesimees

POLFER, aseesimees

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

GRANT (BELIZE)

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

SORONGOPE (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

DILLEN

RASMUSSEN (COOKI SAARED)

GAHLER

GOSSET (CÔTE D'IVOIRE)

GAUBERT

NAIB (ERITREA)

GOMES

GEBRE-CHRISTOS (ETIOOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIDŽI)

GRÖNER

ROGOMBE (GABON)

GURMAI

FUSEINI (GHANA)

KACZMAREK

ROBERTS (GRENADA)

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEA

LOUIS

RAMOTAR (GUYANA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBEERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SCHMIDT, F.

MAGAU (LÕUNA-AAFRIKA)

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANSAANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

ITALELI (TUVALU)

ZANI

MUMVURI (ZIMBABWE)

ZIMMER

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| NTUANE (BOTSWANA), kaasesimees | SCHLYTER, kaasesimees |
| MABAYA GIZI AMINE (KONGO DV), aseesimees | LIEPIŅA, aseesimees |
| ABDULLAHI (NIGEERIA), aseesimees | RIBEIRO E CASTRO, aseesimees |
| HUMPHREY (BARBADOS) | AGNOLETTO |
| NDIZEYE (BURUNDI) | BEREND |
| DOUGAN (EKVATORIAAL-GUINEA) | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| MAFURA (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITAANIA) | FERREIRA |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIIBIA) | KINNOCK |
| BELAU | KOZLIK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| THOMAS (SAINT KITTS JA NEVIS) | LEHIDEUX |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | LULLING |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MAYER |
| SAO TOME JA PRINCIPE | McAVAN |
| DIAGNE (SENEGAL) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | ROSATI |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| MILUPI (SAMBIA) | ZĪLE |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

NTUANE (BOTSWANA), kaasesimees

SCHLYTER, kaasesimees

MABAYA GIZI AMINE (KONGO DV), aseesimees

LIEPIŅA, aseesimees

ABDULLAHI (NIGEERIA), aseesimees

RIBEIRO E CASTRO, aseesimees

HUMPHREY (BARBADOS)

AGNOLETTO

NDIZEYE (BURUNDI)

BEREND

DOUGAN (EKVATORIAAL-GUINEA)

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

MAFURA (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITAANIA)

FERREIRA

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIIBIA)

KINNOCK

BELAU

KOZLIK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

THOMAS (SAINT KITTS JA NEVIS)

LEHIDEUX

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

LULLING

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MAYER

SAO TOME JA PRINCIPE

McAVAN

DIAGNE (SENEGAL)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

WILLIAM (SEIŠELLID)

ROSATI

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

MILUPI (SAMBIA)

ZĪLE

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), kaasesimees | BERGER, kaasesimees |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees | NOVAK, aseesimees |
| DEERPALSING (MAURITIUS), aseesimees | ARIF, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| BOBBO (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| ROHENEEMESAARED | BOWIS |
| DARBO (TŠAAD) | CASHMAN |
| KOMOORID | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FRAILE CANTÓN |
| DOMINICA | JARDIM FERNANDES |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA BISSAU | HAUG |
| TABAI (KIRIBATI) | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MATOLA (MALAWI) | KORHOLA |
| MARSHALLI SAARED | MARTENS |
| NAURU | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT, O. |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| RODGERS (SURINAME) | VENETO |
| HLOPE (SVAASIMAA) | WIJKMAN |
| IDA-TIMOR | ZÁBORSKÁ |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

TOSUL (VANUATU), kaasesimees

BERGER, kaasesimees

SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees

NOVAK, aseesimees

DEERPALSING (MAURITIUS), aseesimees

ARIF, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

BOBBO (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

ROHENEEMESAARED

BOWIS

DARBO (TŠAAD)

CASHMAN

KOMOORID

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FRAILE CANTÓN

DOMINICA

JARDIM FERNANDES

JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA BISSAU

HAUG

TABAI (KIRIBATI)

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MATOLA (MALAWI)

KORHOLA

MARSHALLI SAARED

MARTENS

NAURU

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT, O.

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

RODGERS (SURINAME)

VENETO

HLOPE (SVAASIMAA)

WIJKMAN

IDA-TIMOR

ZÁBORSKÁ

---

II LISA

6.–9. APRILLINI PRAHAS (TŠEHHI VABARIIK) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALENUTE NIMEKIRI

| RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident | KINNOCK, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (asepresident) | AUBERT (asepresident) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| GRANT (Belize) (1) | BEREND |
| DAYORI (Benin) | BORRELL FONTELLES |
| NTUANE (Botswana) (asepresident) | BULLMAN (3)
   (4)
   (5) |
| KABORE (Burkina Faso) (asepresident) | CALLANAN |
| NDIZEYE (Burundi) | CARLOTTI (asepresident) |
| BOBBO (Kamerun) | CASHMAN |
| SORONGOPE (Kesk-Aafrika Vabariik) | CORNILLET (2)
   (3) |
| HOPFFER (Roheneemesaared) | DEVA |
| DARBO (Tšaad) | DILLEN (2) |
| BOUNKOULOU (Kongo Vabariik) (asepresident) | FERNANDES |
| MABAYA GIZI AMINE (Kongo DV) (asepresident) | FERNANDEZ MARTIN (López-Istúriz White’i asendusliige) |
| GOSSET (Côte d'Ivoire) (1) | FRAILE CANTÓΝ |
| SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti) | GAHLER (asepresident) |
| JIMENEZ (Dominikaani Vabariik) | GILL (Jönsi asendusliige) |
| DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea) | GOMES (3)
   (4)
   (5) |
| NAIB (Eritrea) | GRÖNER (2)
   (3)
   (4) |
| GEBRE-CHRISTOS (Etioopia) (asepresident) (1) | GURMAI |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | HAUG |
| ROGOMBE (Gabon) | HUTCHINSON (McAvani asendusliige) |
| BALDEH (Gambia) (asepresident) | JÄÄTTEENMÄKI (Halli asendusliige) (3)
   (4) |
| FUSEINI (Ghana) | KACZMAREK |
| ROBERTS (Grenada) | KASTLER (Gauberti asendusliige) |
| RAMOTAR (Guyana) (asepresident) | KLASS (Coelho asendusliige) |
| BEAUPLAN (Haiti) | KORHOLA (4)
   (5) |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaica) | KOZLIK (2) |
| KAMAR (Kenya) | LEFRANÇOIS (Arifi asendusliige) (4)
   (5) |
| TABAI (Kiribati) | LEINEN (Grabowska asendusliige) |
| MAFURA (Lesotho) | LULLING (asepresident) |
| KOLLIE (Libeeria) | MARTENS |
| MATOLA (Malawi) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident) |
| ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) | MAYER |
| GUELAYE (Mauritaania) | MORILLON |
| DEERPALSING (Mauritius) | NERIS (Pleguezuelos Aguilari asendusliige) |
| SITHOLE (Mosambiik) | OLAJOS (Novaki asendusliige) |
| MUSHELENGA (Namiibia) | POLFER (asepresident) (2) |
| MALAM ALMA (Niger) | ROITHOVA |
| TAMBUWAL (Nigeeria) | SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5) |
| POLISI (Rwanda) (asepresident) | SCHLYTER |
| THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (1) | SCHMIDT F. |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | SCHMIDT O. |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) | SCHNELLARDT |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | SCHRÖDER |
| DIAGNE (Senegal) | SEEBER (Ribeiro e Castro asendusliige) |
| WILLIAM (Seišellid) | SPERONI (4)
   (5) |
| BUNDU (Sierra Leone) | STURDY |
| BARNABAS (Saalomoni Saared) (asepresident) | VAN LANCKER |
| NUR (Somaalia) | VENETO |
| SITHOLE (Lõuna-Aafrika) | VIRRANKOSKI (Buski asendusliige) |
| DEKUEK (Sudaan) | WIELAND |
| RODGERS (Suriname) (asepresident) | ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5) |
| HLOPHE (Svaasimaa) | ZALESKI (Liepiņa asendusliige) (5) |
| MPOROGOMYI (Tansaania) | |
| VIEGAS (Ida-Timor) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| LAVULAVU (Tonga) | |
| ITALELI (Tuvalu) | |
| MUGAMBE (Uganda) | |
| TOSUL (Vanuatu) | |
| MILUPI (Sambia) | |
| MUMVURI (Zimbabwe) | |

RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident

KINNOCK, kaaspresident

DE SOUSA (Angola) (asepresident)

AUBERT (asepresident)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

GRANT (Belize) (1)

BEREND

DAYORI (Benin)

BORRELL FONTELLES

NTUANE (Botswana) (asepresident)

BULLMAN (3)
   (4)
   (5)

KABORE (Burkina Faso) (asepresident)

CALLANAN

NDIZEYE (Burundi)

CARLOTTI (asepresident)

BOBBO (Kamerun)

CASHMAN

SORONGOPE (Kesk-Aafrika Vabariik)

CORNILLET (2)
   (3)

HOPFFER (Roheneemesaared)

DEVA

DARBO (Tšaad)

DILLEN (2)

BOUNKOULOU (Kongo Vabariik) (asepresident)

FERNANDES

MABAYA GIZI AMINE (Kongo DV) (asepresident)

FERNANDEZ MARTIN (López-Istúriz White’i asendusliige)

GOSSET (Côte d'Ivoire) (1)

FRAILE CANTÓΝ

SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti)

GAHLER (asepresident)

JIMENEZ (Dominikaani Vabariik)

GILL (Jönsi asendusliige)

DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea)

GOMES (3)
   (4)
   (5)

NAIB (Eritrea)

GRÖNER (2)
   (3)
   (4)

GEBRE-CHRISTOS (Etioopia) (asepresident) (1)

GURMAI

CAVUILATI (Fidži) (1)

HAUG

ROGOMBE (Gabon)

HUTCHINSON (McAvani asendusliige)

BALDEH (Gambia) (asepresident)

JÄÄTTEENMÄKI (Halli asendusliige) (3)
   (4)

FUSEINI (Ghana)

KACZMAREK

ROBERTS (Grenada)

KASTLER (Gauberti asendusliige)

RAMOTAR (Guyana) (asepresident)

KLASS (Coelho asendusliige)

BEAUPLAN (Haiti)

KORHOLA (4)
   (5)

DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaica)

KOZLIK (2)

KAMAR (Kenya)

LEFRANÇOIS (Arifi asendusliige) (4)
   (5)

TABAI (Kiribati)

LEINEN (Grabowska asendusliige)

MAFURA (Lesotho)

LULLING (asepresident)

KOLLIE (Libeeria)

MARTENS

MATOLA (Malawi)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

MAYER

GUELAYE (Mauritaania)

MORILLON

DEERPALSING (Mauritius)

NERIS (Pleguezuelos Aguilari asendusliige)

SITHOLE (Mosambiik)

OLAJOS (Novaki asendusliige)

MUSHELENGA (Namiibia)

POLFER (asepresident) (2)

MALAM ALMA (Niger)

ROITHOVA

TAMBUWAL (Nigeeria)

SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

SCHLYTER

THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (1)

SCHMIDT F.

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

SCHMIDT O.

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

SCHNELLARDT

SOLAMALEMALO (Samoa)

SCHRÖDER

DIAGNE (Senegal)

SEEBER (Ribeiro e Castro asendusliige)

WILLIAM (Seišellid)

SPERONI (4)
   (5)

BUNDU (Sierra Leone)

STURDY

BARNABAS (Saalomoni Saared) (asepresident)

VAN LANCKER

NUR (Somaalia)

VENETO

SITHOLE (Lõuna-Aafrika)

VIRRANKOSKI (Buski asendusliige)

DEKUEK (Sudaan)

WIELAND

RODGERS (Suriname) (asepresident)

ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5)

HLOPHE (Svaasimaa)

ZALESKI (Liepiņa asendusliige) (5)

MPOROGOMYI (Tansaania)

VIEGAS (Ida-Timor)

KLASSOU (Togo)

LAVULAVU (Tonga)

ITALELI (Tuvalu)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MILUPI (Sambia)

MUMVURI (Zimbabwe)

Kohal viibisid ka:

| ANGOLA
  BRAGANCA
  DE SOUSA MENDES DOS SANTOS
  SILVESTRE GABRIEL SAMY
  VIRGILIO MARQUES FARIA | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU | BOTSWANA
  MASEGO TLHOIWE |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUEDRAOGO
  OUOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  MANIRAKIZA | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  OWONA |
| KONGO (Kongo Vabariik)
  IBOVI
  IKOUNGA
  OPIMBAT
  PANDET | KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)
  NKONGO BUDINA NZAU
  MUTAMBA DIBUE
  DENIS-KAMBAY
  KUTEKALA KAAWA
  MOLEKO MALIWA
  BIE BONGENGE | DJIBOUTI
  ABDI SAID |
| EKVATORIAAL-GUINEA
  DOUGAN
  MODU AKUSE BINDANG
  NFA NDONG | GABON
  OBIANG NDONG
  MILEBOU AUBUSSON, ep.
  MAKONGO
  BERRE | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  LUMERANT
  BENOIT
  FRANÇOIS | KENYA
  KOMBO | LESOTHO
  TIHELI |
| LIBEERIA
  DUNAH
  BARCLAY
  TELEWODA | MALI
  BA
  DIANESSY
  CISSE | MOSAMBIIK
  MIGUEL
  ERNESTO |
| NAMIIBIA
  DE WAAL
  BASSON | NIGER
  ABDOU YERIMA BAVO | NIGEERIA
  ABDULLAHI
  BARAYA
  USMAN
  AKWASHIKI
  AINIGABASANA |
| RWANDA
  AYINKAMIYE | SENEGAL
  CIRÉ SALL
  EL WALY DIOP
  SOW
  GUEYE | SEIŠELLID
  FAURE |
| LÕUNA-AAFRIKA
  MAGAU
  SOOKLAL
  SEALS
  PULSE
  MGULI | SUDAAN
  ALLOBA
  LUAL YAK
  BADRI
  ABBAS
  MUSTAFA
  ABDELWAHAB | SURINAME
  SITAL
  ADJODHIA |
| TANSAANIA
  KAYOLA | TOGO
  LAWSON
  GBONE | UGANDA
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI |
| SAMBIA
  MBEWE
  MUBANGA | ZIMBABWE
  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

BRAGANCA

DE SOUSA MENDES DOS SANTOS

SILVESTRE GABRIEL SAMY

VIRGILIO MARQUES FARIA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BOTSWANA

MASEGO TLHOIWE

BURKINA FASO

TABSOBA

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

KAVAKURE

MANIRAKIZA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

OWONA

KONGO (Kongo Vabariik)

IBOVI

IKOUNGA

OPIMBAT

PANDET

KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)

NKONGO BUDINA NZAU

MUTAMBA DIBUE

DENIS-KAMBAY

KUTEKALA KAAWA

MOLEKO MALIWA

BIE BONGENGE

DJIBOUTI

ABDI SAID

EKVATORIAAL-GUINEA

DOUGAN

MODU AKUSE BINDANG

NFA NDONG

GABON

OBIANG NDONG

MILEBOU AUBUSSON, ep.

MAKONGO

BERRE

GHANA

KUMI

HAITI

LUMERANT

BENOIT

FRANÇOIS

KENYA

KOMBO

LESOTHO

TIHELI

LIBEERIA

DUNAH

BARCLAY

TELEWODA

MALI

BA

DIANESSY

CISSE

MOSAMBIIK

MIGUEL

ERNESTO

NAMIIBIA

DE WAAL

BASSON

NIGER

ABDOU YERIMA BAVO

NIGEERIA

ABDULLAHI

BARAYA

USMAN

AKWASHIKI

AINIGABASANA

RWANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

CIRÉ SALL

EL WALY DIOP

SOW

GUEYE

SEIŠELLID

FAURE

LÕUNA-AAFRIKA

MAGAU

SOOKLAL

SEALS

PULSE

MGULI

SUDAAN

ALLOBA

LUAL YAK

BADRI

ABBAS

MUSTAFA

ABDELWAHAB

SURINAME

SITAL

ADJODHIA

TANSAANIA

KAYOLA

TOGO

LAWSON

GBONE

UGANDA

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

SAMBIA

MBEWE

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

AKV MINISTRITE NÕUKOGU

| AKV ministrite nõukogu eesistuja ning Saalomoni Saarte välis- ja väliskaubandusminister | William HAOMAE |
| --- | --- |

AKV ministrite nõukogu eesistuja ning Saalomoni Saarte välis- ja väliskaubandusminister

William HAOMAE

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ja Tšehhi Vabariigi asevälisminister | Jan KOHOUT |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ja Tšehhi Vabariigi asevälisminister

Jan KOHOUT

EUROOPA KOMISJON

| Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik | Louis MICHEL |
| --- | --- |
| Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik | Catherine ASHTON |

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik

Louis MICHEL

Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik

Catherine ASHTON

AAFRIKA LIIT

ANNADIF

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

JAHIER

DANTIN

KING

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU TEHNILINE KESKUS

BOTO

BURGUET

NEUN

LÄÄNE-AAFRIKA RIIKIDE MAJANDUSÜHENDUS

GARBA

SORIE

BA

AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär KAPUTIN

ELi SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär NICKEL

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Viibis kohal 6. aprillil 2009.

(3)  Viibis kohal 7. aprillil 2009

(4)  Viibis kohal 8. aprillil 2009.

(5)  Viibis kohal 9. aprillil 2009.

---

III LISA

ESMASPÄEVAL, 6. APRILLIL 2009 TOIMUNUD ISTUNGI LISA

Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine

BARBADOS

Tema Ekstsellents härra suursaadik Errol HUMPHREY,

Barbadose saatkond Brüsselis

BELIZE

Tema Ekstsellents proua suursaadik Audrey Joy GRANT,

Belize saatkond Brüsselis

CÔTE D’IVOIRE

Tema Ekstsellents proua suursaadik Marie GOSSET,

Côte d'Ivoire’i saatkond Brüsselis

ETIOOPIA

Tema Ekstsellents härra suursaadik Berhane GEBRE-CHRISTOS,

Etioopia saatkond Brüsselis

FIDŽI

Tema Ekstsellents härra suursaadik Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

Fidži saatkond Brüsselis

SAINT KITTS JA NEVIS

Dr Arnold THOMAS,

Minister-nõunik, Saint Kittsi ja Nevise saatkond Brüsselis

---

IV LISA

VASTUVÕETUD RESOLUTSIOONID

| — | Resolutsioon etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides (AKV-EL/100.460/09/lõplik.) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele (AKV-EL/100.463/09/lõplik) | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (AKV-EL/100.383/09/lõplik) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel (AKV-EL/100.440/08/lõplik) | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias (AKV-EL/100.569/09/lõplik) | 43 |
| --- | --- | --- |

—

RESOLUTSIOON (1)

etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse UNESCO kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude 1970. aasta konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude 1970. aasta konventsiooni;

| — | võttes arvesse 1978. aasta Ameerika inimõiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1978. aasta Ameerika inimõiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ning Rahvusvahelise Kohtu asutamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ning Rahvusvahelise Kohtu asutamist;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 1985. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjuli) hartat ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu asutamist 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1985. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjuli) hartat ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu asutamist 2004. aastal;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1992. aastal vastu võetud deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1992. aastal vastu võetud deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta;

| — | võttes arvesse 1. veebruaril 1995 jõustunud Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. veebruaril 1995 jõustunud Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

| — | võttes arvesse 1998. aastal Durbanis toimunud mitteühinemisliikumise XII tippkohtumise deklaratsiooni IV peatükki; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aastal Durbanis toimunud mitteühinemisliikumise XII tippkohtumise deklaratsiooni IV peatükki;

| — | võttes arvesse 2000. aasta Aafrika Liidu asutamisakti artiklit 30; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Aafrika Liidu asutamisakti artiklit 30;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2);

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 2. novembril 2001 vastu võetud kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 2. novembril 2001 vastu võetud kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 2001. aasta rassismivastast maailmakonverentsi ja 2002. aasta ülemaailmset säästva arengu tippkohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta rassismivastast maailmakonverentsi ja 2002. aasta ülemaailmset säästva arengu tippkohtumist;

| — | võttes arvesse 2003. aasta vaimse kultuuripärandi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta vaimse kultuuripärandi konventsiooni;

| — | võttes arvesse Aafrika Kohtu 2003. aasta protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Kohtu 2003. aasta protokolli;

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud resolutsiooni rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud resolutsiooni rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse kohta;

| — | võttes arvesse oma 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud deklaratsiooni Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud deklaratsiooni Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) kohta (3);

| — | võttes arvesse 20. juunil 2003 AKV riikide kultuuriministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Dakari deklaratsiooni, mis käsitleb AKV riikide kultuuri ja kultuuritööstuse edendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2003 AKV riikide kultuuriministrite esimesel kohtumisel vastu võetud Dakari deklaratsiooni, mis käsitleb AKV riikide kultuuri ja kultuuritööstuse edendamist;

| — | võttes arvesse 24. juunil 2003 vastu võetud Euroopa Nõukogu resolutsiooni 1334 autonoomsete piirkondade positiivsete kogemuste kui inspiratsiooniallika kohta konfliktide lahendamiseks Euroopas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2003 vastu võetud Euroopa Nõukogu resolutsiooni 1334 autonoomsete piirkondade positiivsete kogemuste kui inspiratsiooniallika kohta konfliktide lahendamiseks Euroopas;

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2004. aasta inimarengu aruannet „Kultuuriline vabadus tänapäeva mitmekesises maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2004. aasta inimarengu aruannet „Kultuuriline vabadus tänapäeva mitmekesises maailmas”;

| — | võttes arvesse 2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (4);

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, mis allkirjastati Cotonous 2000. aasta juunis (5) ja vaadati läbi Luxembourgis 2005. aasta juunis, (6) eriti selle artiklit 33 „Institutsioonide arendamine ja nende suutlikkuse suurendamine”, milles nõutakse täielikku austust erinevuste suhtes ühiskondade sees ja nende vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut, mis allkirjastati Cotonous 2000. aasta juunis (5) ja vaadati läbi Luxembourgis 2005. aasta juunis, (6) eriti selle artiklit 33 „Institutsioonide arendamine ja nende suutlikkuse suurendamine”, milles nõutakse täielikku austust erinevuste suhtes ühiskondade sees ja nende vahel;

| — | võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, mille Aafrika Liit võttis vastu 30. jaanuaril 2007. aastal Addis Abebas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, mille Aafrika Liit võttis vastu 30. jaanuaril 2007. aastal Addis Abebas;

| — | võttes arvesse 13. septembril 2007 ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsiooni põlisrahvaste õiguste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembril 2007 ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsiooni põlisrahvaste õiguste kohta;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 2003. aasta Maputo tippkohtumise otsust kaasata liidu 6. regioonina ka aafriklaste diasporaa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 2003. aasta Maputo tippkohtumise otsust kaasata liidu 6. regioonina ka aafriklaste diasporaa;

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/100.460/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/100.460/09/lõplik),

| A. | arvestades, et maailmas on peaaegu 200 riiki, mis on koduks umbes 5 000 rahvusrühmale ja millest kahes kolmandikus on vähemalt üks oluline etniline või usuline vähemus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmas on peaaegu 200 riiki, mis on koduks umbes 5 000 rahvusrühmale ja millest kahes kolmandikus on vähemalt üks oluline etniline või usuline vähemus;

| B. | arvestades, et seetõttu peavad kõik demokraatlikud riigid kavandama poliitikaid, mis selgesõnaliselt tunnustavad kultuurilisi erinevusi, tagades samas kaasatuse ning ühiste sidemete ja solidaarsustunde arendamise, millel on oluline osa demokraatliku ühiskonna funktsioneerimisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seetõttu peavad kõik demokraatlikud riigid kavandama poliitikaid, mis selgesõnaliselt tunnustavad kultuurilisi erinevusi, tagades samas kaasatuse ning ühiste sidemete ja solidaarsustunde arendamise, millel on oluline osa demokraatliku ühiskonna funktsioneerimisel;

| C. | arvestades, et etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi tunnustav õiguslik raamistik on demokraatliku valitsemistava edendamise, mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikate kavandamise ja inimarengu tugevdamise seisukohalt olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi tunnustav õiguslik raamistik on demokraatliku valitsemistava edendamise, mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikate kavandamise ja inimarengu tugevdamise seisukohalt olulise tähtsusega;

| D. | arvestades, et kultuuriline mitmekesisus on enamikus AKV ja ELi riikides tavapärane nähtus, mis on viimaste kümnendite jooksul globaliseerumisjõudude mõjul kasvanud; arvestades, et täiendavate kultuuride, usutunnistuste ja keelte integreerimine kujutab paljudele ühiskondadele uut väljakutset, eeskätt Euroopas ja AKV riikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuriline mitmekesisus on enamikus AKV ja ELi riikides tavapärane nähtus, mis on viimaste kümnendite jooksul globaliseerumisjõudude mõjul kasvanud; arvestades, et täiendavate kultuuride, usutunnistuste ja keelte integreerimine kujutab paljudele ühiskondadele uut väljakutset, eeskätt Euroopas ja AKV riikides;

| E. | arvestades, et globaliseerunud maailmas muutub austus erinevuste suhtes nii riikide kui ka rahvusvahelise üldsuse jaoks veelgi olulisemaks, ennetamaks sotsiaalseid, etnilisi ja usulisi konflikte, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et globaliseerunud maailmas muutub austus erinevuste suhtes nii riikide kui ka rahvusvahelise üldsuse jaoks veelgi olulisemaks, ennetamaks sotsiaalseid, etnilisi ja usulisi konflikte,

Poliitilised ja õiguslikud aspektid

| 1. | rõhutab piirkondlike ja piirkondadevaheliste õiguslike vahendite ja struktuuride austamise ja järgmise tähtsust ning inimõiguste kohtute ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tähtsat rolli; |
| --- | --- |

1.

rõhutab piirkondlike ja piirkondadevaheliste õiguslike vahendite ja struktuuride austamise ja järgmise tähtsust ning inimõiguste kohtute ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tähtsat rolli;

| 2. | tunnustab inimõiguste ülddeklaratsiooni põhirolli kõikide rahvaste õiguste kaitsmisel ja mis tahes liiki diskrimineerimise kaotamisel; |
| --- | --- |

2.

tunnustab inimõiguste ülddeklaratsiooni põhirolli kõikide rahvaste õiguste kaitsmisel ja mis tahes liiki diskrimineerimise kaotamisel;

| 3. | kutsub kõiki ELi ja AKV liikmesriike ratifitseerima ja rakendama rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõiguste konventsioone, sh konkreetseid õiguslikke vahendeid vähemuste õiguste kaitseks, ja välja töötama nimetatud rahvusvaheliste konventsioonidega kooskõlas olevaid tõhusaid diskrimineerimisvastaseid õigusakte; juhib sellega seoses tähelepanu kaitset vajavate isikute rühmade, nt HIV/AIDSi nakatunute, albiinode, riigisiseselt ümberpaigutatud isikute, pagulaste ja võõrtöötajate raskele olukorrale; |
| --- | --- |

3.

kutsub kõiki ELi ja AKV liikmesriike ratifitseerima ja rakendama rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõiguste konventsioone, sh konkreetseid õiguslikke vahendeid vähemuste õiguste kaitseks, ja välja töötama nimetatud rahvusvaheliste konventsioonidega kooskõlas olevaid tõhusaid diskrimineerimisvastaseid õigusakte; juhib sellega seoses tähelepanu kaitset vajavate isikute rühmade, nt HIV/AIDSi nakatunute, albiinode, riigisiseselt ümberpaigutatud isikute, pagulaste ja võõrtöötajate raskele olukorrale;

| 4. | tunnustab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rolli kõikide töötajate õiguste kaitsel ja nende diskrimineerimise kaotamisel ning kutsub AKV ja ELi liikmesriike neid õigusi austama; |
| --- | --- |

4.

tunnustab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rolli kõikide töötajate õiguste kaitsel ja nende diskrimineerimise kaotamisel ning kutsub AKV ja ELi liikmesriike neid õigusi austama;

| 5. | kutsub kõiki ELi ja AKV riike üles viivitamata ratifitseerima põlis- ja hõimurahvaid käsitleva Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni 169; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki ELi ja AKV riike üles viivitamata ratifitseerima põlis- ja hõimurahvaid käsitleva Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni 169;

| 6. | usub, et seal, kus mitmekesisus on kaasa toonud vägivaldseid konflikte või ähvardab seda teha, tuleb luua püsivad vahendusmehhanismid, mis suudaksid konflikte lahendada enne nende eskaleerumist; |
| --- | --- |

6.

usub, et seal, kus mitmekesisus on kaasa toonud vägivaldseid konflikte või ähvardab seda teha, tuleb luua püsivad vahendusmehhanismid, mis suudaksid konflikte lahendada enne nende eskaleerumist;

| 7. | kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 kaasama poliitilisse dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioone, sh neid, mis esindavad marginaliseeritud või vähemusrühmi; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 kaasama poliitilisse dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioone, sh neid, mis esindavad marginaliseeritud või vähemusrühmi;

| 8. | usub, et arengukoostöö piirkondlike ja kohalike osalejate vahel sobib eriti hästi mitmekesisuse integreerimise parimate tavade vahetamiseks ja teatavate kogukondade spetsiifiliste vajadustele reageerimiseks; kutsub seetõttu ELi ja AKV riikide valitsusi üles toetama kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiseid arengualgatusi ning andma neile piisavalt poliitilist ruumi, et nad saaksid edeneda sõltumatult valitsusepoolsest koostööst; |
| --- | --- |

8.

usub, et arengukoostöö piirkondlike ja kohalike osalejate vahel sobib eriti hästi mitmekesisuse integreerimise parimate tavade vahetamiseks ja teatavate kogukondade spetsiifiliste vajadustele reageerimiseks; kutsub seetõttu ELi ja AKV riikide valitsusi üles toetama kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiseid arengualgatusi ning andma neile piisavalt poliitilist ruumi, et nad saaksid edeneda sõltumatult valitsusepoolsest koostööst;

| 9. | usub, et tuleks ette võtta Aafrika vastastikuse järelevalve mehhanismile sarnanev mitmepoolne eksperthindamine, et hinnata tingimusi riikides ning kehtestada mitmekesisuse demokraatliku integreerimise võrdlusalused; |
| --- | --- |

9.

usub, et tuleks ette võtta Aafrika vastastikuse järelevalve mehhanismile sarnanev mitmepoolne eksperthindamine, et hinnata tingimusi riikides ning kehtestada mitmekesisuse demokraatliku integreerimise võrdlusalused;

| 10. | rõhutab asjaolu, et vähemusrühmade demokraatlik esindatus, nii nagu ka nende suutlikkus osaleda poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises arutelus, on heade valitsemistavade rakendamise tagamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

10.

rõhutab asjaolu, et vähemusrühmade demokraatlik esindatus, nii nagu ka nende suutlikkus osaleda poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises arutelus, on heade valitsemistavade rakendamise tagamiseks hädavajalik;

| 11. | rõhutab, et täielike kodaniku- ja sotsiaalsete õiguste saamiseks ei pea kodanik tingimata olema mingi usulise rühma liige; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et täielike kodaniku- ja sotsiaalsete õiguste saamiseks ei pea kodanik tingimata olema mingi usulise rühma liige;

Kultuuriline mõõde

| 12. | tunnistab, et kultuurilise mitmekesisuse integreerimiseks on olemas erinevaid poliitikaid ja põhiseaduslikke lahendusi; usub siiski, et mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikate kavandamine eeldab kõigepealt õigusliku raamistiku olemasolu, mis tunnustab etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi ja kaitseb kodanikke mis tahes vormis diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et kultuurilise mitmekesisuse integreerimiseks on olemas erinevaid poliitikaid ja põhiseaduslikke lahendusi; usub siiski, et mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikate kavandamine eeldab kõigepealt õigusliku raamistiku olemasolu, mis tunnustab etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi ja kaitseb kodanikke mis tahes vormis diskrimineerimise eest;

| 13. | rõhutab eriti, et kõik AKV ja ELi riigid peavad austama usuvabadust, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18, ÜRO rahvus- või etniliste, usuliste ja keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni (vähemuste deklaratsiooni) artiklites 1 ja 2 ning muudes rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes; |
| --- | --- |

13.

rõhutab eriti, et kõik AKV ja ELi riigid peavad austama usuvabadust, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18, ÜRO rahvus- või etniliste, usuliste ja keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni (vähemuste deklaratsiooni) artiklites 1 ja 2 ning muudes rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes;

| 14. | rõhutab, et kultuurilised ja usulised tavad peavad omakorda järgima rahvusvaheliste inimõiguste, sh vähemuste, naiste ja laste õiguste standardeid, nagu need on väljendatud näiteks inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 5 ja artikli 16 lõikes 2 ning vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõikes 2, ning et tuleb tagada usuliste või kultuuriliste kogukondade liikmete valikuvabadus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kultuurilised ja usulised tavad peavad omakorda järgima rahvusvaheliste inimõiguste, sh vähemuste, naiste ja laste õiguste standardeid, nagu need on väljendatud näiteks inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 5 ja artikli 16 lõikes 2 ning vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõikes 2, ning et tuleb tagada usuliste või kultuuriliste kogukondade liikmete valikuvabadus;

| 15. | rõhutab, et rühma traditsioonilised, kultuurilised või usulised õigused ei tohi kahjustada rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud kõigile isikutele kättesaadavaks tehtud inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et rühma traditsioonilised, kultuurilised või usulised õigused ei tohi kahjustada rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud kõigile isikutele kättesaadavaks tehtud inimõiguste standardeid;

| 16. | tuletab meelde, et usuline tegevus põhineb isiklikul valikul ja kuulub eraelu sfääri, ning on veendunud, et mitmekesises ühiskonnas peaksid usuorganisatsioonid ja riiklikud institutsioonid olema selgelt lahus; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et usuline tegevus põhineb isiklikul valikul ja kuulub eraelu sfääri, ning on veendunud, et mitmekesises ühiskonnas peaksid usuorganisatsioonid ja riiklikud institutsioonid olema selgelt lahus;

| 17. | kutsub kõiki AKV ja ELi riike tagama, et vastavalt inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 2 austataks kõikide keeleliste vähemusrühmade õigust kasutada oma emakeelt; tuletab meelde riikide kohustust vastavalt vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõikele 3 võtta asjakohaseid meetmeid, et anda igal võimalusel vähemusrühmadesse kuuluvatele isikutele piisavalt võimalusi õppida oma emakeelt või saada õpetust oma emakeeles, ning tagada, et haridussüsteemis välditaks eristamist etnilisel, usulisel või keelelisel alusel; rõhutab samuti vajadust edendada ja tagada ka teiste keelte õppimist; |
| --- | --- |

17.

kutsub kõiki AKV ja ELi riike tagama, et vastavalt inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 2 austataks kõikide keeleliste vähemusrühmade õigust kasutada oma emakeelt; tuletab meelde riikide kohustust vastavalt vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõikele 3 võtta asjakohaseid meetmeid, et anda igal võimalusel vähemusrühmadesse kuuluvatele isikutele piisavalt võimalusi õppida oma emakeelt või saada õpetust oma emakeeles, ning tagada, et haridussüsteemis välditaks eristamist etnilisel, usulisel või keelelisel alusel; rõhutab samuti vajadust edendada ja tagada ka teiste keelte õppimist;

| 18. | julgustab AKV ja ELi riike investeerima oma haridussüsteemi, kuna haridus on põhiline inimõigus (inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 26) ja üks tõhusamaid vahendeid sallivuse ja integratsiooni edendamiseks (vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõige 4); kutsub sellega seoses komisjoni üles pidama kinni oma lubadusest eraldada vähemalt 20 % arengukoostöö rahastamisvahendi piirkondlike programmide summadest tervishoiule ja haridusele, ning kutsub laiendama seda lubadust ka Euroopa Arengufondile; |
| --- | --- |

18.

julgustab AKV ja ELi riike investeerima oma haridussüsteemi, kuna haridus on põhiline inimõigus (inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 26) ja üks tõhusamaid vahendeid sallivuse ja integratsiooni edendamiseks (vähemuste deklaratsiooni artikli 4 lõige 4); kutsub sellega seoses komisjoni üles pidama kinni oma lubadusest eraldada vähemalt 20 % arengukoostöö rahastamisvahendi piirkondlike programmide summadest tervishoiule ja haridusele, ning kutsub laiendama seda lubadust ka Euroopa Arengufondile;

| 19. | kutsub kõiki AKV ja ELi riikide valitsusi üles tagama, et kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 19 oleks kõigil kodanikel juurdepääs meediale, väljendamaks täielikult oma etnilist, usulist või keelelist identiteeti, mis hõlmaks sihipärast toetust vähemuskeelsele meediale ning kõikide ühiskonna rühmade õiglast ja tasakaalustatud esindatust; elades demokraatlikus riigis, peab erinevatel häältel ühiskonnas olema võimalik neid õigusi kasutada piisava esindatuse kaudu meedias; rõhutab üleriigilisele meediale laiaulatusliku juurdepääsu tähtsust teatava informeerituse taseme kindlustamiseks; |
| --- | --- |

19.

kutsub kõiki AKV ja ELi riikide valitsusi üles tagama, et kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 19 oleks kõigil kodanikel juurdepääs meediale, väljendamaks täielikult oma etnilist, usulist või keelelist identiteeti, mis hõlmaks sihipärast toetust vähemuskeelsele meediale ning kõikide ühiskonna rühmade õiglast ja tasakaalustatud esindatust; elades demokraatlikus riigis, peab erinevatel häältel ühiskonnas olema võimalik neid õigusi kasutada piisava esindatuse kaudu meedias; rõhutab üleriigilisele meediale laiaulatusliku juurdepääsu tähtsust teatava informeerituse taseme kindlustamiseks;

| 20. | usub, et kohtades, kus tõrjutus ja eelarvamused kujutavad suurt probleemi, peaks AKV–ELi koostöö toetama konkreetseid programme meedia ja hariduse valdkonnas sallivuse ja üksteisemõistmise edendamiseks; |
| --- | --- |

20.

usub, et kohtades, kus tõrjutus ja eelarvamused kujutavad suurt probleemi, peaks AKV–ELi koostöö toetama konkreetseid programme meedia ja hariduse valdkonnas sallivuse ja üksteisemõistmise edendamiseks;

| 21. | kutsub AKV ja ELi riike üles võtma vastu ennetavaid poliitikaid, edendamaks erinevate etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade õiglast esindatust ametiasutustes, valimissüsteemides, halduses, politseis ja turvasektoris, võideldes diskrimineerimisega selle kõikides vormides ja arendades välja sihtvärbamise poliitikaid, hõlmates võimaluse korral positiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

kutsub AKV ja ELi riike üles võtma vastu ennetavaid poliitikaid, edendamaks erinevate etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade õiglast esindatust ametiasutustes, valimissüsteemides, halduses, politseis ja turvasektoris, võideldes diskrimineerimisega selle kõikides vormides ja arendades välja sihtvärbamise poliitikaid, hõlmates võimaluse korral positiivseid meetmeid;

| 22. | kutsub AKV ja ELi riike üles kaaluma oma valimissüsteemide ümberkujundamist, edendamaks vähemuste huvide õiglast esindatust, vältides samas rahvusliku kuuluvuse muutumist põhiliseks argumendiks; |
| --- | --- |

22.

kutsub AKV ja ELi riike üles kaaluma oma valimissüsteemide ümberkujundamist, edendamaks vähemuste huvide õiglast esindatust, vältides samas rahvusliku kuuluvuse muutumist põhiliseks argumendiks;

| 23. | kutsub AKV ja ELi riike üles edendama asjakohaseid intellektuaalomandit käsitlevaid õigusakte – nagu on ette nähtud selliste tunnustatud rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni poolt – seoses kultuuriväärtuste või kultuuri- ja looduspärandi vahetamise või ümberpaigutamisega; |
| --- | --- |

23.

kutsub AKV ja ELi riike üles edendama asjakohaseid intellektuaalomandit käsitlevaid õigusakte – nagu on ette nähtud selliste tunnustatud rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni poolt – seoses kultuuriväärtuste või kultuuri- ja looduspärandi vahetamise või ümberpaigutamisega;

Sotsiaalsed ja majanduslikud küsimused

| 24. | kutsub AKV ja ELi riike üles tunnustama majandusliku mitmekesistamise tähtsust ja rakendama poliitikaid selle saavutamiseks, arvestades et sotsiaalmajanduslikud tegurid võivad tekitada või süvendada kultuuridevahelisi pingeid, samuti edendama arengu huvides piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

24.

kutsub AKV ja ELi riike üles tunnustama majandusliku mitmekesistamise tähtsust ja rakendama poliitikaid selle saavutamiseks, arvestades et sotsiaalmajanduslikud tegurid võivad tekitada või süvendada kultuuridevahelisi pingeid, samuti edendama arengu huvides piirkondlikku integratsiooni;

| 25. | kutsub AKV ja ELi riike üles edendama vähemuste sotsiaalset kaasatust ning võtma vastu aktiivseid poliitikaid, et tagada võrdne juurdepääs tööle, haridusele ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

25.

kutsub AKV ja ELi riike üles edendama vähemuste sotsiaalset kaasatust ning võtma vastu aktiivseid poliitikaid, et tagada võrdne juurdepääs tööle, haridusele ja sotsiaalteenustele;

| 26. | kutsub uusi ELi liikmesriike üles täitma oma lubadusi abistada AKV riike nende aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

26.

kutsub uusi ELi liikmesriike üles täitma oma lubadusi abistada AKV riike nende aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

| 27. | tunnistab, et sellised tegurid nagu üleilmastumine, konfliktid loodusvarade pärast või kliimamuutus toovad tõenäoliselt kaasa täiendavaid rändevooge, ja on seisukohal, et AKV-sisest või AKV ja ELi vahelist rännet ei tuleks käsitleda üksnes majanduslikust seisukohast, vaid arvestada tuleks ka poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi kontakte; on veendunud, et on ülimalt oluline austada täielikult kõikide ümberasujate õigusi ja väärikust; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et sellised tegurid nagu üleilmastumine, konfliktid loodusvarade pärast või kliimamuutus toovad tõenäoliselt kaasa täiendavaid rändevooge, ja on seisukohal, et AKV-sisest või AKV ja ELi vahelist rännet ei tuleks käsitleda üksnes majanduslikust seisukohast, vaid arvestada tuleks ka poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi kontakte; on veendunud, et on ülimalt oluline austada täielikult kõikide ümberasujate õigusi ja väärikust;

| 28. | nõuab, et AKV ja ELi riikide loodusvaradest saadavaid tulusid tuleb kasutada nende riikide kõikide ühiskonnasektorite arengu hüvanguks; kutsub valitsusi üles tagama, et konsulteeritaks kõikide kogukondadega, nii et nad saaksid kasu mis tahes ärituludest, ning et võetaks arvesse keskkondlikke ja kultuurilisi kaalutlusi; tunnistab vajadust mehhanismide loomiseks, mis kindlustaksid nende hüvede jaotust; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et AKV ja ELi riikide loodusvaradest saadavaid tulusid tuleb kasutada nende riikide kõikide ühiskonnasektorite arengu hüvanguks; kutsub valitsusi üles tagama, et konsulteeritaks kõikide kogukondadega, nii et nad saaksid kasu mis tahes ärituludest, ning et võetaks arvesse keskkondlikke ja kultuurilisi kaalutlusi; tunnistab vajadust mehhanismide loomiseks, mis kindlustaksid nende hüvede jaotust;

Rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö- ja arengupoliitika

| 29. | kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide koostamisel ja läbivaatamisel analüüsima probleeme, mis on seotud rahvuslike, kultuuriliste, usuliste ja kujunevate vähemuste kaasatuse ja võrdsusega, ning kaasama sellesse konsultatsiooniprotsessi asjaomaste rühmade esindajaid; rõhutab, et tuleks luua ja rahastada konkreetseid programme, mis edendavad võrdset juurdepääsu sotsiaalteenustele ja poliitikas osalemisele; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide koostamisel ja läbivaatamisel analüüsima probleeme, mis on seotud rahvuslike, kultuuriliste, usuliste ja kujunevate vähemuste kaasatuse ja võrdsusega, ning kaasama sellesse konsultatsiooniprotsessi asjaomaste rühmade esindajaid; rõhutab, et tuleks luua ja rahastada konkreetseid programme, mis edendavad võrdset juurdepääsu sotsiaalteenustele ja poliitikas osalemisele;

| 30. | kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni tagama, et vähemuste, sh põlisrahvaste ja kujunevate vähemuste õigusi võetaks arvesse kõikides programmides ja projektides, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja valitsemistava valdkondades; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni tagama, et vähemuste, sh põlisrahvaste ja kujunevate vähemuste õigusi võetaks arvesse kõikides programmides ja projektides, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja valitsemistava valdkondades;

| 31. | tuletab meelde ELi positiivset kogemust seoses vähemuste õiguste kaitsmise ja piirikonfliktide rahumeelse lahendamisega; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde ELi positiivset kogemust seoses vähemuste õiguste kaitsmise ja piirikonfliktide rahumeelse lahendamisega;

| 32. | kutsub AKV ja ELi riike üles tunnustama Aafrika Liidu asutamisakti positiivset mõju, mis sätestab, et põhiseadusevastaste vahenditega võimule tulnud valitsustel ei lubata osaleda Aafrika Liidu tegevuses; |
| --- | --- |

32.

kutsub AKV ja ELi riike üles tunnustama Aafrika Liidu asutamisakti positiivset mõju, mis sätestab, et põhiseadusevastaste vahenditega võimule tulnud valitsustel ei lubata osaleda Aafrika Liidu tegevuses;

| 33. | usub, et Aafrika vastastikuse järelevalve mehhanism tõhustab tulemuslikult demokraatlikke institutsioone, mis tugevdavad mitmekesisust ja vastutustundlikku valitsemistava; nõuab, et AKV piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid pööraksid sellistes raamistikes suuremat tähelepanu vähemuste probleemidele; |
| --- | --- |

33.

usub, et Aafrika vastastikuse järelevalve mehhanism tõhustab tulemuslikult demokraatlikke institutsioone, mis tugevdavad mitmekesisust ja vastutustundlikku valitsemistava; nõuab, et AKV piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid pööraksid sellistes raamistikes suuremat tähelepanu vähemuste probleemidele;

| 34. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ning piirkondlikele ja riikide parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu eesistujariikidele. |
| --- | --- |

34.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ning piirkondlikele ja riikide parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu eesistujariikidele.

RESOLUTSIOON (7)

majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 178; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 178;

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (8);

| — | võttes arvesse 30. juunist1. juulini 2008. a. Sharm El-Sheikis Egiptuses toimunud Aafrika Liidu riigi- ja valitsusjuhtide konverentsi 11. korralise istungi otsust (9) majanduspartnerluslepingute aruande kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juunist1. juulini 2008. a. Sharm El-Sheikis Egiptuses toimunud Aafrika Liidu riigi- ja valitsusjuhtide konverentsi 11. korralise istungi otsust (9) majanduspartnerluslepingute aruande kohta;

| — | võttes arvesse 31. jaanuarist2. veebruarini 2008. a. Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu riigi- ja valitsusjuhtide konverentsi 10. korralise istungi avaldust majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. jaanuarist2. veebruarini 2008. a. Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu riigi- ja valitsusjuhtide konverentsi 10. korralise istungi avaldust majanduspartnerluslepingute kohta;

| — | võttes arvesse Accra deklaratsiooni, mis võeti vastu AKV riikide riigi- ja valitsusjuhtide 6. tippkohtumisel 3. oktoobril 2008 (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Accra deklaratsiooni, mis võeti vastu AKV riikide riigi- ja valitsusjuhtide 6. tippkohtumisel 3. oktoobril 2008 (10);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga – aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga – aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (11);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 2005. aasta mai järeldusi aastatuhande arengueesmärkide kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 2005. aasta mai järeldusi aastatuhande arengueesmärkide kohta (12);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (13);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (14);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta 2870. istungi järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta 2870. istungi järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta;

| — | võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu resolutsiooni, mis võeti vastu 13. juunil 2008. aastal Addis Abebas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu resolutsiooni, mis võeti vastu 13. juunil 2008. aastal Addis Abebas;

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007) 357); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007) 357);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007) 635); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007) 635);

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit;

| — | võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

| — | võttes arvesse Aafrika integratsiooniministrite teisel konverentsil 26.–27. juulil 2007. aastal vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika integratsiooniministrite teisel konverentsil 26.–27. juulil 2007. aastal vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu kaubandusministrite neljandal ja viiendal konverentsil 3. aprillil 2008 ja 2. märtsil 2009 Addis Abebas vastu võetud deklaratsioone majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu kaubandusministrite neljandal ja viiendal konverentsil 3. aprillil 2008 ja 2. märtsil 2009 Addis Abebas vastu võetud deklaratsioone majanduspartnerluslepingute kohta;

| — | võttes arvesse Prantsuse Rahvusassamblee liikme Christiane Taubira 16. juunil 2008. aastal esitatud aruannet pealkirjaga „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Rahvusassamblee liikme Christiane Taubira 16. juunil 2008. aastal esitatud aruannet pealkirjaga „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovituste kohta komisjonile, mis käsitleb majanduspartnerluslepingute läbirääkimisi AKV riikide ja piirkondadega (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovituste kohta komisjonile, mis käsitleb majanduspartnerluslepingute läbirääkimisi AKV riikide ja piirkondadega (15);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (16);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (17);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (18);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (19); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (19);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute (EPA) ning nendega seotud probleemide ja väljavaadete kohta (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute (EPA) ning nendega seotud probleemide ja väljavaadete kohta (20);

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute (EPA) läbirääkimiste läbivaatamise kohta (21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute (EPA) läbirääkimiste läbivaatamise kohta (21);

| — | võttes arvesse oma Kigali deklaratsiooni arengusõbralike majanduspartnerluselepingute kohta, mis võeti vastu 20. novembri 2007. aastal (22); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Kigali deklaratsiooni arengusõbralike majanduspartnerluselepingute kohta, mis võeti vastu 20. novembri 2007. aastal (22);

| — | võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni raportit (AKV-EL/100.463/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni raportit (AKV-EL/100.463/09/lõplik),

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu artikli 36 lõige 1 sisaldab Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelist kokkulepet sõlmida WTO nõuetele vastavaid kaubandusleppeid, kõrvaldades järk-järgult nendevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides kaubandusega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu artikli 36 lõige 1 sisaldab Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelist kokkulepet sõlmida WTO nõuetele vastavaid kaubandusleppeid, kõrvaldades järk-järgult nendevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides kaubandusega seotud valdkondades;

| B. | arvestades, et sama lepingu artikli 37 lõikes 3 märgitakse siiski, et „ettevalmistusaega kasutatakse ka AKV riikide avaliku ja erasektori suutlikkuse suurendamiseks”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sama lepingu artikli 37 lõikes 3 märgitakse siiski, et „ettevalmistusaega kasutatakse ka AKV riikide avaliku ja erasektori suutlikkuse suurendamiseks”;

| C. | arvestades, et 2002. aastal algasid läbirääkimised Euroopa Liidu ja AKV rühma vahel üldist huvi pakkuvates küsimustes, millele järgnesid eraldi läbirääkimised ELi ja kuue majanduspartnerluslepingu piirkonna vahel (Kariibi mere, Lääne-Aafrika, Kesk-Aafrika, Ida- ja Lõuna-Aafrika, Lõuna-Aafrika Arengunõukogu (SADC miinus) ja Vaikse ookeani piirkond); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2002. aastal algasid läbirääkimised Euroopa Liidu ja AKV rühma vahel üldist huvi pakkuvates küsimustes, millele järgnesid eraldi läbirääkimised ELi ja kuue majanduspartnerluslepingu piirkonna vahel (Kariibi mere, Lääne-Aafrika, Kesk-Aafrika, Ida- ja Lõuna-Aafrika, Lõuna-Aafrika Arengunõukogu (SADC miinus) ja Vaikse ookeani piirkond);

| D. | arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere piirkonna foorumi (CARIFORUM) 15 liikmeriiki parafeerisid 16. detsembril 2007. aastal ELi ja selle liikmesriikidega majanduspartnerluslepingu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere piirkonna foorumi (CARIFORUM) 15 liikmeriiki parafeerisid 16. detsembril 2007. aastal ELi ja selle liikmesriikidega majanduspartnerluslepingu;

| E. | arvestades, et 18 Aafrika riiki, kellest kaheksa on vähim arenenud riigid, parafeerisid 2007. aasta novembris ja detsembris vahepealsed majanduspartnerluslepingud, samas kui teised 29 Aafrika AKV riiki, kellest kolm ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, ei parafeerinud ühtegi majanduspartnerluslepingut, ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli juba sõlminud Euroopa Liiduga WTO tingimustele vastava kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 18 Aafrika riiki, kellest kaheksa on vähim arenenud riigid, parafeerisid 2007. aasta novembris ja detsembris vahepealsed majanduspartnerluslepingud, samas kui teised 29 Aafrika AKV riiki, kellest kolm ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, ei parafeerinud ühtegi majanduspartnerluslepingut, ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli juba sõlminud Euroopa Liiduga WTO tingimustele vastava kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA);

| F. | arvestades, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži, kes kumbki ei kuulu vähim arenenud AKV riikide hulka, parafeerisid 23. novembril 2007. aastal vahepealse majanduspartnerluslepingu, samas kui ülejäänud Vaikse Ookeani piirkonna AKV riigid (kuus vähim arenenud riiki ja seitse mitte vähim arenenud riiki) majanduspartnerluslepingut ei parafeerinud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži, kes kumbki ei kuulu vähim arenenud AKV riikide hulka, parafeerisid 23. novembril 2007. aastal vahepealse majanduspartnerluslepingu, samas kui ülejäänud Vaikse Ookeani piirkonna AKV riigid (kuus vähim arenenud riiki ja seitse mitte vähim arenenud riiki) majanduspartnerluslepingut ei parafeerinud;

| G. | arvestades, et 2008. aastal allkirjastati vaid leping CARIFORUMi riikide ja ELi ning vahepealsed lepingud ELi ja Côte d'Ivoire i ning ELi ja Kameruni vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2008. aastal allkirjastati vaid leping CARIFORUMi riikide ja ELi ning vahepealsed lepingud ELi ja Côte d'Ivoire i ning ELi ja Kameruni vahel;

| H. | arvestades, et EL on alates 1. jaanuarist 2008 kohaldanud majanduspartnerluslepingud või vahepealsed majanduspartnerluslepingud parafeerinud AKV riikidest pärit toodete suhtes impordikorda vastavalt kõnealuste lepingute sätetele (23); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on alates 1. jaanuarist 2008 kohaldanud majanduspartnerluslepingud või vahepealsed majanduspartnerluslepingud parafeerinud AKV riikidest pärit toodete suhtes impordikorda vastavalt kõnealuste lepingute sätetele (23);

| I. | arvestades, et Aafrika ja Vaikse Ookeani piirkonnad jätkavad läbirääkimisi Euroopa Liiduga kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks, ning arvestades, et pooled AKV riigid ei ole selliseid lepinguid veel parafeerinud ega allkirjastanud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika ja Vaikse Ookeani piirkonnad jätkavad läbirääkimisi Euroopa Liiduga kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks, ning arvestades, et pooled AKV riigid ei ole selliseid lepinguid veel parafeerinud ega allkirjastanud;

| J. | arvestades, et AKV riigid on avaldanud muret seoses nn vaidlusttekitavate punktidega esmastes majanduspartnerluslepingutes ja on nõudnud nende lahendamist enne lepingutele alla kirjutamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et AKV riigid on avaldanud muret seoses nn vaidlusttekitavate punktidega esmastes majanduspartnerluslepingutes ja on nõudnud nende lahendamist enne lepingutele alla kirjutamist;

| K. | arvestades, et kõik pooled on korduvalt kinnitanud, et majanduspartnerluslepingud peavad arengut soodustava vahendina edendama säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni ja vaesuse vähendamist AKV riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõik pooled on korduvalt kinnitanud, et majanduspartnerluslepingud peavad arengut soodustava vahendina edendama säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni ja vaesuse vähendamist AKV riikides;

| L. | arvestades, et majanduspartnerluslepingutest tulenevatel kohandumiskuludel on märkimisväärne mõju AKV riikide arengule ning see mõju, mida on küll keeruline täpselt prognoosida, jaguneb otseseks mõjuks tollimaksude kaotamise kaudu ja kaudseks mõjuks tööhõive, oskuste parandamise, tootmise, ekspordi mitmekesistamise ja avaliku sektori finantshalduse reformimise valdkonnas kohanemiseks ja sotsiaalse toetuseks vajalike kulude kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et majanduspartnerluslepingutest tulenevatel kohandumiskuludel on märkimisväärne mõju AKV riikide arengule ning see mõju, mida on küll keeruline täpselt prognoosida, jaguneb otseseks mõjuks tollimaksude kaotamise kaudu ja kaudseks mõjuks tööhõive, oskuste parandamise, tootmise, ekspordi mitmekesistamise ja avaliku sektori finantshalduse reformimise valdkonnas kohanemiseks ja sotsiaalse toetuseks vajalike kulude kaudu;

| M. | arvestades, et 21 AKV riiki, kellest mõned ei ole veel majanduspartnerluslepingut sõlminud, on Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikes näidisprogrammides planeerinud erisummad majanduspartnerluslepingutega kaasnevate meetmete jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 21 AKV riiki, kellest mõned ei ole veel majanduspartnerluslepingut sõlminud, on Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikes näidisprogrammides planeerinud erisummad majanduspartnerluslepingutega kaasnevate meetmete jaoks;

| N. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide arengule võib kaasa tuua, mõnel juhul ajutiselt:






  — | netotollitulude vähenemise ja selle mõju AKV riikide eelarvetele; |
| --- | --- | --- |

N.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide arengule võib kaasa tuua, mõnel juhul ajutiselt:

—

netotollitulude vähenemise ja selle mõju AKV riikide eelarvetele;

| — | piirkondliku integratsiooni probleeme AKV piirkondlike blokkide seas vahepealsete lepingute parafeerimise tõttu, mis võivad takistada vajaliku raamistiku loomist integreeritud majandusarenguks, mis võiks anda oma panuse AKV riikide majanduskasvu; |
| --- | --- |

—

piirkondliku integratsiooni probleeme AKV piirkondlike blokkide seas vahepealsete lepingute parafeerimise tõttu, mis võivad takistada vajaliku raamistiku loomist integreeritud majandusarenguks, mis võiks anda oma panuse AKV riikide majanduskasvu;

| — | AKV riikide majanduse varustatuse parandamise ning tarbijate varustamise EList imporditud toodetega; |
| --- | --- |

—

AKV riikide majanduse varustatuse parandamise ning tarbijate varustamise EList imporditud toodetega;

| — | kasvava ekspordi AKV riikidest ELi, muu hulgas parandatud päritolureeglite abil, mis peaks andma panuse majanduskasvu, suuremasse tööhõivesse ja riigi tulude suurenemisse, mida saaks kasutada sotsiaalmeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

kasvava ekspordi AKV riikidest ELi, muu hulgas parandatud päritolureeglite abil, mis peaks andma panuse majanduskasvu, suuremasse tööhõivesse ja riigi tulude suurenemisse, mida saaks kasutada sotsiaalmeetmete rahastamiseks;

| — | piirkondliku integratsiooni AKV piirkondades, mis võimaldab parandada majandusarengu võimalusi ning aitaks seetõttu kaasa majanduskasvule; |
| --- | --- |

—

piirkondliku integratsiooni AKV piirkondades, mis võimaldab parandada majandusarengu võimalusi ning aitaks seetõttu kaasa majanduskasvule;

| — | kaubandusabiks kavandatud rahastamise eduka kasutamise seoses majanduspartnerluslepingutega; |
| --- | --- |

—

kaubandusabiks kavandatud rahastamise eduka kasutamise seoses majanduspartnerluslepingutega;

| — | reformi- ja reageerimismeetmete rakendamise AKV riikides, eelkõige seoses avaliku sektori finantshalduse, tollimaksude kogumise ja uue maksutulude süsteemiga; |
| --- | --- |

—

reformi- ja reageerimismeetmete rakendamise AKV riikides, eelkõige seoses avaliku sektori finantshalduse, tollimaksude kogumise ja uue maksutulude süsteemiga;

| O. | arvestades, et AKV piirkondade sisesel ja nende piirkondade vahelisel ning AKV riikide ja muude arenguriikide (lõuna-lõuna suunaline kaubanduskoostöö) vahelisel kaubandusel võib olla märkimisväärselt positiivne mõju AKV riikide arengule, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AKV piirkondade sisesel ja nende piirkondade vahelisel ning AKV riikide ja muude arenguriikide (lõuna-lõuna suunaline kaubanduskoostöö) vahelisel kaubandusel võib olla märkimisväärselt positiivne mõju AKV riikide arengule,

| P. | arvestades, et Cotonou lepingu üks väljakuulutatud eesmärke on muuta majanduspartnerluslepingud jätkusuutliku arengu edendamise, vaesuse väljajuurimise, AKV piirkondade majanduste järkjärgulise maailmamajandusse integreerimise ja piirkondliku integratsiooni vahenditeks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Cotonou lepingu üks väljakuulutatud eesmärke on muuta majanduspartnerluslepingud jätkusuutliku arengu edendamise, vaesuse väljajuurimise, AKV piirkondade majanduste järkjärgulise maailmamajandusse integreerimise ja piirkondliku integratsiooni vahenditeks;

| Q. | arvestades, et Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso märkis ELi ja Aafrika tippkohtumisel Lissabonis 2007. aasta detsembris, et on võimalik vaadata läbi viimasel paaril kuul kahe osapoole poolt alla kirjutatud majanduspartnerluslepingute sätted; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso märkis ELi ja Aafrika tippkohtumisel Lissabonis 2007. aasta detsembris, et on võimalik vaadata läbi viimasel paaril kuul kahe osapoole poolt alla kirjutatud majanduspartnerluslepingute sätted;

| R. | arvestades, et ülemaailmne finants- ja toidukriis mõjutab kõige rohkem AKV riikide elanikke, ning on olulisem kui kunagi varem teha kõik võimalik aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ülemaailmne finants- ja toidukriis mõjutab kõige rohkem AKV riikide elanikke, ning on olulisem kui kunagi varem teha kõik võimalik aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks,

| 1. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid kinni oma kohustustest suurendada ametlikku arenguabi, et aidata rahuldada vajadust kaubandusega seotud suutlikkuse arendamiseks, mis võimaldaks kehtestada piirkondlike kaubandusabi pakettide kujul kõrvalmeetmed majanduspartnerluslepingute rakendamiseks, suurendades nende positiivset mõju arengule; rõhutab, et majanduspartnerluslepingule alla kirjutamine ei ole kaubandusabiks reserveeritud toetuse saamise eeltingimus; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid kinni oma kohustustest suurendada ametlikku arenguabi, et aidata rahuldada vajadust kaubandusega seotud suutlikkuse arendamiseks, mis võimaldaks kehtestada piirkondlike kaubandusabi pakettide kujul kõrvalmeetmed majanduspartnerluslepingute rakendamiseks, suurendades nende positiivset mõju arengule; rõhutab, et majanduspartnerluslepingule alla kirjutamine ei ole kaubandusabiks reserveeritud toetuse saamise eeltingimus;

| 2. | toonitab, et majanduspartnerluslepingud on arengu edendamise vahend, mis peaks kajastama AKV riikide riiklikke ja piirkondlikke huvisid ning vajadusi, et vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja tagada, et austataks põhilisi inimõigusi, nagu õigus toidule või õigus kasutada põhilisi avalikke teenuseid; nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon, ELi liikmesriikide AKV riikide valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna, vastastikuse austuse ja turvatunde taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et majanduspartnerluslepingud on arengu edendamise vahend, mis peaks kajastama AKV riikide riiklikke ja piirkondlikke huvisid ning vajadusi, et vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja tagada, et austataks põhilisi inimõigusi, nagu õigus toidule või õigus kasutada põhilisi avalikke teenuseid; nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon, ELi liikmesriikide AKV riikide valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna, vastastikuse austuse ja turvatunde taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada;

| 3. | a) | tuletab ELi institutsioonidele ja valitsustele meelde, et ei majanduspartnerluslepingu sõlmimine ega sellest loobumine tohiks viia olukorrani, kus AKV riik leiab end ebasoodsamas olukorras kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tuletab ELi institutsioonidele ja valitsustele meelde, et ei majanduspartnerluslepingu sõlmimine ega sellest loobumine tohiks viia olukorrani, kus AKV riik leiab end ebasoodsamas olukorras kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt;

| b) | nõuab, et Euroopa Liit eraldaks piisavad ja prognoositavad ressursid – lisaks nendele, mis tulevad Euroopa Arengufondi kaudu –, et katta kohandamiskulusid, toetada tootmisvõimsusi ja tugevdada infrastruktuuri, reguleerimisalast suutlikkust, konkurentsivõimet ning riiklikku ja piirkondlikku koostalitusvõimet; |
| --- | --- |

b)

nõuab, et Euroopa Liit eraldaks piisavad ja prognoositavad ressursid – lisaks nendele, mis tulevad Euroopa Arengufondi kaudu –, et katta kohandamiskulusid, toetada tootmisvõimsusi ja tugevdada infrastruktuuri, reguleerimisalast suutlikkust, konkurentsivõimet ning riiklikku ja piirkondlikku koostalitusvõimet;

| c) | nõuab, et Euroopa Liit ei seaks Kümnenda Euroopa Arengufondi või kaubandusabi vahendite eraldamise eeltingimuseks kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu allkirjastamist; |
| --- | --- |

c)

nõuab, et Euroopa Liit ei seaks Kümnenda Euroopa Arengufondi või kaubandusabi vahendite eraldamise eeltingimuseks kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu allkirjastamist;

| 4. | rõhutab, et GATTi artikliga XXIV määratletud vastavus WTO eeskirjadele puudutab ainult kaubavahetust ja selles eeldatakse, et märkimisväärne osa kaubavahetusest liberaliseeritakse mõistliku aja jooksul, ning nõuab nõukogult ja komisjonilt AKV riikide esitatud kõigi ainult kaubavahetust puudutavate WTO eeskirjadele vastavate ettepanekute vastuvõtmist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et GATTi artikliga XXIV määratletud vastavus WTO eeskirjadele puudutab ainult kaubavahetust ja selles eeldatakse, et märkimisväärne osa kaubavahetusest liberaliseeritakse mõistliku aja jooksul, ning nõuab nõukogult ja komisjonilt AKV riikide esitatud kõigi ainult kaubavahetust puudutavate WTO eeskirjadele vastavate ettepanekute vastuvõtmist;

| 5. | nõuab tungivalt, et AKV riigid ja Euroopa Komisjon kasutaksid parimal viisil kaubandusabiks mõeldud rahastamisvahendeid, et toetada reformiprotsessi majandusarengu seisukohast olulistes valdkondades; parandaksid infrastruktuuri, kus see on vajalik, et majanduspartnerluslepingutes pakutavatest võimalustest kõige efektiivsemalt kasu saada; hüvitaksid tollitulude netokahjumi ja julgustaksid maksureformi, et ei väheneks avaliku sektori investeeringud sotsiaalvaldkondadesse; investeeriksid tootmisahelasse eksporttoodangu mitmekesistamiseks; ning toodaksid rohkem ja suurema lisandväärtusega eksportkaupu; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et AKV riigid ja Euroopa Komisjon kasutaksid parimal viisil kaubandusabiks mõeldud rahastamisvahendeid, et toetada reformiprotsessi majandusarengu seisukohast olulistes valdkondades; parandaksid infrastruktuuri, kus see on vajalik, et majanduspartnerluslepingutes pakutavatest võimalustest kõige efektiivsemalt kasu saada; hüvitaksid tollitulude netokahjumi ja julgustaksid maksureformi, et ei väheneks avaliku sektori investeeringud sotsiaalvaldkondadesse; investeeriksid tootmisahelasse eksporttoodangu mitmekesistamiseks; ning toodaksid rohkem ja suurema lisandväärtusega eksportkaupu;

| 6. | kordab oma seisukohta, mille kohaselt ei tuleks majanduspartnerluslepinguid rahastada mitte Euroopa Arengufondist, vaid täiendava kaubandusabina, mille suhtes Euroopa Liit võttis omale kohustuse 2005. aastal suurusjärgus 2 miljardit eurot aastas alates 2010. aastast, millest 50 % eraldatakse omakorda AKV riikidele; on vastu mis tahes tingimuslikkusele seoses majanduspartnerluslepingute raames Euroopa Liidu abi eraldamisega ning palub komisjonil tagada, et 10. Euroopa Arengufondi vahenditele juurdepääsu tingimuseks ei seataks läbirääkimistulemusi ega -tempot; |
| --- | --- |

6.

kordab oma seisukohta, mille kohaselt ei tuleks majanduspartnerluslepinguid rahastada mitte Euroopa Arengufondist, vaid täiendava kaubandusabina, mille suhtes Euroopa Liit võttis omale kohustuse 2005. aastal suurusjärgus 2 miljardit eurot aastas alates 2010. aastast, millest 50 % eraldatakse omakorda AKV riikidele; on vastu mis tahes tingimuslikkusele seoses majanduspartnerluslepingute raames Euroopa Liidu abi eraldamisega ning palub komisjonil tagada, et 10. Euroopa Arengufondi vahenditele juurdepääsu tingimuseks ei seataks läbirääkimistulemusi ega -tempot;

| 7. | rõhutab, et liikmesriikide lubatud ametliku arenguabi suurendamist tuleks esmajärjekorras kasutada jõupingutuste kahekordistamiseks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid neis AKV riikides, mis on kõige enam mõjutatud ülemaailmse finants- ja toidukriisi tagajärgedest, mis on ohustanud ja ohustavad jätkuvalt tõsiselt nende eesmärkide poole liikumisel saavutatud edu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et liikmesriikide lubatud ametliku arenguabi suurendamist tuleks esmajärjekorras kasutada jõupingutuste kahekordistamiseks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid neis AKV riikides, mis on kõige enam mõjutatud ülemaailmse finants- ja toidukriisi tagajärgedest, mis on ohustanud ja ohustavad jätkuvalt tõsiselt nende eesmärkide poole liikumisel saavutatud edu;

| 8. | rõhutab ühtlasi, et kõikides lepingutes tuleb pidada kinni asümmeetriast AKV riikide kasuks nii lepingu objektiks oleva tootevaliku kui üleminekuperioodide osas ning et majanduspartnerluslepingud peavad andma kindlad tagatised nende sektorite kaitseks, mille AKV riigid tundlikena määratlevad; |
| --- | --- |

8.

rõhutab ühtlasi, et kõikides lepingutes tuleb pidada kinni asümmeetriast AKV riikide kasuks nii lepingu objektiks oleva tootevaliku kui üleminekuperioodide osas ning et majanduspartnerluslepingud peavad andma kindlad tagatised nende sektorite kaitseks, mille AKV riigid tundlikena määratlevad;

| 9. | märgib ärevusega, et EÜ on sõlmimas tehingut banaanide osas enamsoodustusrežiimi tarnijatega Ladina-Ameerikas, mis seab ohtu AKV riikide banaanitööstuse elujõulisuse ning eelkõige väikeste ja haavatavate majanduste jätkusuutliku majandus- ja sotsiaalarengu; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et võetakse meetmed kõige haavatavamate väikebanaanikasvatajate toimetuleku tagamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib ärevusega, et EÜ on sõlmimas tehingut banaanide osas enamsoodustusrežiimi tarnijatega Ladina-Ameerikas, mis seab ohtu AKV riikide banaanitööstuse elujõulisuse ning eelkõige väikeste ja haavatavate majanduste jätkusuutliku majandus- ja sotsiaalarengu; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et võetakse meetmed kõige haavatavamate väikebanaanikasvatajate toimetuleku tagamiseks;

| 10. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingutega seotud toetusmeetmetes tuleks arvesse võtta, et piirkondlik integratsioon ja majandussuhted teiste arenguriikidega on olulised AKV riikide arengule; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingutega seotud toetusmeetmetes tuleks arvesse võtta, et piirkondlik integratsioon ja majandussuhted teiste arenguriikidega on olulised AKV riikide arengule;

| 11. | a) | nõuab tungivalt, et komisjon võimaldaks AKV riikidel enne piirkondlike terviklepingute allkirjastamist vaidlusttekitavad punktide osas uuesti läbi rääkida, annaks AKV läbirääkijatele piisavalt aega lepingute hindamiseks ja ettepanekute tegemiseks enne nende sõlmimist ning annaks neile nõu mis tahes küsimustes, mida AKV läbirääkijad kohaseks peavad; rõhutab eelkõige seda, et on oluline võtta kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute üle läbirääkimiste pidamise raames arvesse partnerriikide ja nende parlamentide, kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna muresid, kusjuures läbirääkimisi ei tuleks pidada surve all või kiirustades; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

nõuab tungivalt, et komisjon võimaldaks AKV riikidel enne piirkondlike terviklepingute allkirjastamist vaidlusttekitavad punktide osas uuesti läbi rääkida, annaks AKV läbirääkijatele piisavalt aega lepingute hindamiseks ja ettepanekute tegemiseks enne nende sõlmimist ning annaks neile nõu mis tahes küsimustes, mida AKV läbirääkijad kohaseks peavad; rõhutab eelkõige seda, et on oluline võtta kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute üle läbirääkimiste pidamise raames arvesse partnerriikide ja nende parlamentide, kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna muresid, kusjuures läbirääkimisi ei tuleks pidada surve all või kiirustades;

| b) | kutsub Euroopa Komisjoni üles pidama kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 12 AKV rühmaga täielikke konsultatsioone enne mis tahes kohustuste võtmist, mis võivad avaldada kahjulikku mõju AKV piirkondade majanduslikule integratsioonile või AKV-ELi kaubandussuhetele; |
| --- | --- |

b)

kutsub Euroopa Komisjoni üles pidama kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 12 AKV rühmaga täielikke konsultatsioone enne mis tahes kohustuste võtmist, mis võivad avaldada kahjulikku mõju AKV piirkondade majanduslikule integratsioonile või AKV-ELi kaubandussuhetele;

| 12. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peaksid sisaldama klauslit, millega sätestatakse lepingu läbivaatamine 5 aastat pärast sellele alla kirjutamist, kusjuures läbivaatamisse tuleb ametlikult kaasata riikide parlamendid, Euroopa Parlament ja valitsusvälised osalised, samuti tugevamaid järelevalve- ja hindamissätteid, millega määratakse kindlaks majanduspartnerluslepingu mõju riigi ja piirkonna arengu ning vaesuse vähendamise eesmärkidele – mitte ainult majanduspartnerluslepingule vastavuse tase – ja sätestatakse hüvitusmehhanism, mis võimaldaks muuta või tühistada majanduspartnerluslepingu mis tahes osa, mis nõrgestab piirkondliku integratsiooni või kahjustab vaesuse vähendamise võimalusi või aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peaksid sisaldama klauslit, millega sätestatakse lepingu läbivaatamine 5 aastat pärast sellele alla kirjutamist, kusjuures läbivaatamisse tuleb ametlikult kaasata riikide parlamendid, Euroopa Parlament ja valitsusvälised osalised, samuti tugevamaid järelevalve- ja hindamissätteid, millega määratakse kindlaks majanduspartnerluslepingu mõju riigi ja piirkonna arengu ning vaesuse vähendamise eesmärkidele – mitte ainult majanduspartnerluslepingule vastavuse tase – ja sätestatakse hüvitusmehhanism, mis võimaldaks muuta või tühistada majanduspartnerluslepingu mis tahes osa, mis nõrgestab piirkondliku integratsiooni või kahjustab vaesuse vähendamise võimalusi või aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| 13. | a) | nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused rakendaksid vajalikke reforme hea valitsemistava elluviimiseks, eelkõige avaliku halduse alal, näiteks avaliku sektori finantshalduses, tollimaksude kogumises, maksutulude süsteemis ning korruptsiooni ja halva juhtimise vastases võitluses; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused rakendaksid vajalikke reforme hea valitsemistava elluviimiseks, eelkõige avaliku halduse alal, näiteks avaliku sektori finantshalduses, tollimaksude kogumises, maksutulude süsteemis ning korruptsiooni ja halva juhtimise vastases võitluses;

| b) | nõuab, et kõik sidusrühmad, eriti valitsused ja parlamendiliikmed osaleksid aktiivselt läbirääkimiste protsessis, kuhu oleks kaasatud ka kodanikuühiskond, eesmärgiga saavutada enne kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu allkirjastamist piirkondlik konsensus; |
| --- | --- |

b)

nõuab, et kõik sidusrühmad, eriti valitsused ja parlamendiliikmed osaleksid aktiivselt läbirääkimiste protsessis, kuhu oleks kaasatud ka kodanikuühiskond, eesmärgiga saavutada enne kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu allkirjastamist piirkondlik konsensus;

| 14. | rõhutab vajadust muuta läbirääkimised ja nende tulemused läbipaistvamaks, et võimaldada poliitikakujundajatel, parlamendiliikmetel ja kodanikuühiskonna esindajatel seda protsessi avalikult kontrollida; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust muuta läbirääkimised ja nende tulemused läbipaistvamaks, et võimaldada poliitikakujundajatel, parlamendiliikmetel ja kodanikuühiskonna esindajatel seda protsessi avalikult kontrollida;

| 15. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriikide institutsioonid ja valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et ELi liikmesriikide institutsioonid ja valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada;

| 16. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingute rakendamist peaks jälgima parlamentaarne organ, mis tuleb määratleda majanduspartnerluslepingute tekstides, ning et kõnealune parlamentaarne organ peaks igal üksikjuhul kasvama välja AKV–ELi parlamentaarsest ühisassambleest ja selle organitest ning jääma AKV–ELi parlamentaarse ühisassambleega tihedalt seotuks või olema osa sellest, et võtta adekvaatselt arvesse majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide majandusele, nagu see on Cotonou partnerluslepingus ette nähtud; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingute rakendamist peaks jälgima parlamentaarne organ, mis tuleb määratleda majanduspartnerluslepingute tekstides, ning et kõnealune parlamentaarne organ peaks igal üksikjuhul kasvama välja AKV–ELi parlamentaarsest ühisassambleest ja selle organitest ning jääma AKV–ELi parlamentaarse ühisassambleega tihedalt seotuks või olema osa sellest, et võtta adekvaatselt arvesse majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide majandusele, nagu see on Cotonou partnerluslepingus ette nähtud;

| 17. | rõhutab eelkõige riikide parlamentide ja valitsusväliste osalejate väga olulist rolli majanduspartnerluslepingute järelevalves ja kontrollimisel ning nõuab nende süstemaatilist kaasamist käimasolevasse läbirääkimiste protsessi; see eeldab edasisteks läbirääkimisteks AKV riikide ja ELi vahel kokku lepitavat ja kaasaval lähenemisel põhinevat selget ajakava; |
| --- | --- |

17.

rõhutab eelkõige riikide parlamentide ja valitsusväliste osalejate väga olulist rolli majanduspartnerluslepingute järelevalves ja kontrollimisel ning nõuab nende süstemaatilist kaasamist käimasolevasse läbirääkimiste protsessi; see eeldab edasisteks läbirääkimisteks AKV riikide ja ELi vahel kokku lepitavat ja kaasaval lähenemisel põhinevat selget ajakava;

| 18. | soovitab, et Euroopa Parlament ootaks võimaluse korral ära AKV riikide parlamentide arvamused majanduspartnerluslepingute tulemuste kohta ja võtaks neid enne nõusoleku andmist arvesse; |
| --- | --- |

18.

soovitab, et Euroopa Parlament ootaks võimaluse korral ära AKV riikide parlamentide arvamused majanduspartnerluslepingute tulemuste kohta ja võtaks neid enne nõusoleku andmist arvesse;

| 19. | a) | on seisukohal, et Euroopa Arengufondi piirkondlikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid peaksid sisaldama olulist, süstemaatilist ja põhjalikult kaalutletud toetust majanduspartnerluslepingute rakendamisele, võttes arvesse vajalikku reformiprotsessi, mis tagaks majanduspartnerluslepingute edukuse; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

on seisukohal, et Euroopa Arengufondi piirkondlikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid peaksid sisaldama olulist, süstemaatilist ja põhjalikult kaalutletud toetust majanduspartnerluslepingute rakendamisele, võttes arvesse vajalikku reformiprotsessi, mis tagaks majanduspartnerluslepingute edukuse;

| b) | nõuab, et kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute kohta käiv dokumentatsioon peab arvestama mõjuuuringutest selgunud mis tahes kavandatava tulude vähenemisega iga piirkonna ja iga AKV riigi tasandil ning et vajadusel tuleb nende osas ette näha uued läbirääkimised; |
| --- | --- |

b)

nõuab, et kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute kohta käiv dokumentatsioon peab arvestama mõjuuuringutest selgunud mis tahes kavandatava tulude vähenemisega iga piirkonna ja iga AKV riigi tasandil ning et vajadusel tuleb nende osas ette näha uued läbirääkimised;

| c) | nõuab, et AKV piirkonnad korraldaksid võimalikult kiiresti seminarid Euroopa Arengufondi piirkondlike strateegiadokumentide ja piirkondlike näidisprogrammide teemal, eesmärgiga hinnata nende mõju majanduspartnerluslepingute rakendamisele; |
| --- | --- |

c)

nõuab, et AKV piirkonnad korraldaksid võimalikult kiiresti seminarid Euroopa Arengufondi piirkondlike strateegiadokumentide ja piirkondlike näidisprogrammide teemal, eesmärgiga hinnata nende mõju majanduspartnerluslepingute rakendamisele;

| d) | kutsub Euroopa Liitu ja AKV riike üles tagama, et majanduspartnerluslepingutes oleks reageeritud praegusele ülemaailmsele kriisile, eesmärgiga vähendada maailmamajanduse jahtumise mõju AKV riikidele; |
| --- | --- |

d)

kutsub Euroopa Liitu ja AKV riike üles tagama, et majanduspartnerluslepingutes oleks reageeritud praegusele ülemaailmsele kriisile, eesmärgiga vähendada maailmamajanduse jahtumise mõju AKV riikidele;

| 20. | rõhutab, et vahepealsete lepingute allkirjastamine AKV riikide poolt ei tohi takistada AKV piirkondade võimalust sõlmida ELiga kõikehõlmavat majanduspartnerluslepinguid, mis võtavad arvesse arengumõõdet ja samme piirkondlike majanduste integreerimiseks ning tugevdavad koostööd AKV riikide ja ELi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et vahepealsete lepingute allkirjastamine AKV riikide poolt ei tohi takistada AKV piirkondade võimalust sõlmida ELiga kõikehõlmavat majanduspartnerluslepinguid, mis võtavad arvesse arengumõõdet ja samme piirkondlike majanduste integreerimiseks ning tugevdavad koostööd AKV riikide ja ELi liikmesriikide vahel;

| 21. | rõhutab veel kord vajadust määratleda nn tundlikud kaubad, mida kaubanduse liberaliseerimine ei peaks hõlmama; |
| --- | --- |

21.

rõhutab veel kord vajadust määratleda nn tundlikud kaubad, mida kaubanduse liberaliseerimine ei peaks hõlmama;

| 22. | rõhutab vajadust taastada majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste käigus kõikuma löönud usaldus AKV riikide ja ELi riikide vahel neid ühendava partnerluse vaimus; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust taastada majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste käigus kõikuma löönud usaldus AKV riikide ja ELi riikide vahel neid ühendava partnerluse vaimus;

| 23. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, üleaafrikalisele parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

23.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, üleaafrikalisele parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (24)

kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous ja mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (edaspidi „Cotonou leping”), ning eriti selle artiklit 32; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous ja mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (edaspidi „Cotonou leping”), ning eriti selle artiklit 32;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 ja 181; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 ja 181;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 12, 22, 38, 75, 76, 101 ja 105 (25); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 12, 22, 38, 75, 76, 101 ja 105 (25);

| — | võttes arvesse tegevuskava Agenda 21, Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni ning teatist metsade säästva majandamise põhimõtete kohta, mille võtsid 3.–14. juunil 1992 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil(UNCED) vastu enam kui 178 riigi valitsused, ja mille põhimõtteid kinnitati veelkord 26. augustist4. septembrini 2002 Johannesburgis (Lõuna-Aafrika) toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel (WSSD); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava Agenda 21, Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni ning teatist metsade säästva majandamise põhimõtete kohta, mille võtsid 3.–14. juunil 1992 Rio de Janeiros (Brasiilia) toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil(UNCED) vastu enam kui 178 riigi valitsused, ja mille põhimõtteid kinnitati veelkord 26. augustist4. septembrini 2002 Johannesburgis (Lõuna-Aafrika) toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel (WSSD);

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli;

| — | võttes arvesse ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni, mis võeti vastu 17. juunil 1994 Pariisis ja mis jõustus 26. detsembril 1996; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni, mis võeti vastu 17. juunil 1994 Pariisis ja mis jõustus 26. detsembril 1996;

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

| — | võttes arvesse Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD) keskkonnaalgatust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD) keskkonnaalgatust;

| — | võttes arvesse Kobos, Hyogo prefektuuris (Jaapan) 2005. aasta jaanuaris toimunud suurõnnetuste vähendamise alasel ülemaailmsel konverentsil vastu võetud dokumenti „Hyogo tegevusraamistik aastateks 2005–2015: maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine suurõnnetuste suhtes”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kobos, Hyogo prefektuuris (Jaapan) 2005. aasta jaanuaris toimunud suurõnnetuste vähendamise alasel ülemaailmsel konverentsil vastu võetud dokumenti „Hyogo tegevusraamistik aastateks 2005–2015: maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine suurõnnetuste suhtes”;

| — | võttes arvesse OECD liikmesriikide arengu- ja keskkonnaministrite poolt 4. aprillil 2006. aastal vastu võetud deklaratsiooni kliimamuutustega kohanemise integreerimise kohta arengualasesse koostöösse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD liikmesriikide arengu- ja keskkonnaministrite poolt 4. aprillil 2006. aastal vastu võetud deklaratsiooni kliimamuutustega kohanemise integreerimise kohta arengualasesse koostöösse;

| — | võttes arvesse G8 tippkohtumisel Heiligendammis 7. juunil 2007. aastal esitatud deklaratsiooni „Kliimamuutused, energiatõhusus ja energiavarustuse kindlus – väljakutse ja võimalus ülemaailmseks majanduskasvuks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G8 tippkohtumisel Heiligendammis 7. juunil 2007. aastal esitatud deklaratsiooni „Kliimamuutused, energiatõhusus ja energiavarustuse kindlus – väljakutse ja võimalus ülemaailmseks majanduskasvuks”;

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi kliimamuutuste partnerlust kui osa esimesest tegevuskavast (2008-2010) ELi ja Aafrika ühisstrateegia rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi kliimamuutuste partnerlust kui osa esimesest tegevuskavast (2008-2010) ELi ja Aafrika ühisstrateegia rakendamiseks;

| — | võttes arvesse Indoneesias Bali saarel ÜRO kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris vastu võetud Bali tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Indoneesias Bali saarel ÜRO kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris vastu võetud Bali tegevuskava;

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverentsi ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste neljandat konverentsi, mis toimus Poolas Poznanis 1.–12. detsembril 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverentsi ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste neljandat konverentsi, mis toimus Poolas Poznanis 1.–12. detsembril 2008;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile kliimamuutuse kohta arengukoostöö kontekstis (26); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile kliimamuutuse kohta arengukoostöö kontekstis (26);

| — | võttes arvesse nõukogu 24. novembri 2004. aasta järeldusi ja kliimamuutust käsitlevat tegevuskava arengukoostöö kontekstis aastateks 2004–2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. novembri 2004. aasta järeldusi ja kliimamuutust käsitlevat tegevuskava arengukoostöö kontekstis aastateks 2004–2008;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga – aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (27); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga – aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (27);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (28); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (28);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, mis pidasid väga oluliseks saavutada strateegiline eesmärk, mille kohaselt ei tohiks maailma keskmise õhutemperatuuri tõus ületada 2 °C võrreldes industriaalajastu-eelse tasemega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, mis pidasid väga oluliseks saavutada strateegiline eesmärk, mille kohaselt ei tohiks maailma keskmise õhutemperatuuri tõus ületada 2 °C võrreldes industriaalajastu-eelse tasemega;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (29); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (29);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (30); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (30);

| — | võttes arvesse kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni poolt 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule esitatud dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” (31); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni poolt 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule esitatud dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” (31);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. oktoobri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse toimetulekut metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu (32); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. oktoobri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse toimetulekut metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu (32);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (33); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (33);

| — | võttes arvesse CARIFORUMi–ELi 17. mai 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse ja energia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CARIFORUMi–ELi 17. mai 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse ja energia kohta;

| — | võttes arvesse Vaikse Ookeani Foorumi riikide ja Euroopa Liidu 7. novembri 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse Ookeani Foorumi riikide ja Euroopa Liidu 7. novembri 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse kohta;

| — | võttes arvesse Aafrika–ELi 1. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika–ELi 1. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni kliimamuutuse kohta;

| — | võttes arvesse Nicholas Sterni 2006. aasta aruannet pealkirjaga „Sterni aruanne: kliimamuutuse majandusmehhanismid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nicholas Sterni 2006. aasta aruannet pealkirjaga „Sterni aruanne: kliimamuutuse majandusmehhanismid”;

| — | võttes arvesse OECD 2007. aasta aruannet pealkirjaga „Kliimamuutustega kohanemise arengualastesse koostöömeetmetesse integreerimise tulemuste hindamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2007. aasta aruannet pealkirjaga „Kliimamuutustega kohanemise arengualastesse koostöömeetmetesse integreerimise tulemuste hindamine”;

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruandeid ja eriti IPCC II töörühma neljandat hindamisaruannet pealkirjaga „Mõjud, kohandumine ja haavatavus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruandeid ja eriti IPCC II töörühma neljandat hindamisaruannet pealkirjaga „Mõjud, kohandumine ja haavatavus”;

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2007.–2008. aasta inimarengu aruannet „Võitlus kliimamuutuste vastu: inimestevaheline solidaarsus killustatud maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2007.–2008. aasta inimarengu aruannet „Võitlus kliimamuutuste vastu: inimestevaheline solidaarsus killustatud maailmas”;

| — | võttes arvesse Maailmapanga ja rahvusvahelise Valuutafondi aruannet pealkirjaga „Ülemaailmne seirearuanne 2008: Aastatuhande arengueesmärgid ja keskkond – kaasava ja jätkusuutliku arengu tegevuskava” |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga ja rahvusvahelise Valuutafondi aruannet pealkirjaga „Ülemaailmne seirearuanne 2008: Aastatuhande arengueesmärgid ja keskkond – kaasava ja jätkusuutliku arengu tegevuskava”

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 2008. aasta märtsi keskkonnaprognoosi 2030. aastani; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 2008. aasta märtsi keskkonnaprognoosi 2030. aastani;

| — | võttes arvesse oma 1. aprillil 1999. aastal Strasbourgis vastu võetud resolutsiooni kliimamuutuse ja väikestest saareriikidest arenguriikide kohta AKV-ELi koostööraamistiku kontekstis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. aprillil 1999. aastal Strasbourgis vastu võetud resolutsiooni kliimamuutuse ja väikestest saareriikidest arenguriikide kohta AKV-ELi koostööraamistiku kontekstis;

| — | võttes arvesse oma 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwanda) vastu võetud resolutsiooni looduskatastroofide kohta AKV riikides: valmisolekule suunatud (EAFi vahendid) ja abile suunatud (ECHO vahendid) ELi rahastamine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwanda) vastu võetud resolutsiooni looduskatastroofide kohta AKV riikides: valmisolekule suunatud (EAFi vahendid) ja abile suunatud (ECHO vahendid) ELi rahastamine;

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (ACP-EU/100.383/09/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (ACP-EU/100.383/09/lõplik),

| A. | arvestades, et arengumaad on kliimamuutusele kõige vähem kaasa aidanud, kuid seisavad silmitsi selle kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkondlike tagajärgedega oma sotsiaalse, majandusliku ja geograafilise haavatavuse tõttu, oma tugeva sõltuvuse tõttu primaarsektorist, sh põllumajandusest, kalandusest ja muudest looduslikest ressurssidest, ning oma piiratud infrastruktuuri tõttu kliimamuutuse tagajärgedega tegelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arengumaad on kliimamuutusele kõige vähem kaasa aidanud, kuid seisavad silmitsi selle kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkondlike tagajärgedega oma sotsiaalse, majandusliku ja geograafilise haavatavuse tõttu, oma tugeva sõltuvuse tõttu primaarsektorist, sh põllumajandusest, kalandusest ja muudest looduslikest ressurssidest, ning oma piiratud infrastruktuuri tõttu kliimamuutuse tagajärgedega tegelemiseks;

| B. | arvestades, et kiirenev merepinna taseme tõus põhjustab üleujutusi, rannikupiirkonna erosiooni, soolase vee tungimist siseveekogudesse ja isegi mõnede madalamate Vaikse ookeani ja Kariibi mere saarte vee alla jäämist; arvestades, et inimeste hulk, keda ähvardavad rannikupiirkondade üleujutused, võib ainuüksi Aafrikas tõusta 1 miljonilt 1990. aastal rohkem kui 70 miljonini 2080. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kiirenev merepinna taseme tõus põhjustab üleujutusi, rannikupiirkonna erosiooni, soolase vee tungimist siseveekogudesse ja isegi mõnede madalamate Vaikse ookeani ja Kariibi mere saarte vee alla jäämist; arvestades, et inimeste hulk, keda ähvardavad rannikupiirkondade üleujutused, võib ainuüksi Aafrikas tõusta 1 miljonilt 1990. aastal rohkem kui 70 miljonini 2080. aastal;

| C. | arvestades, et temperatuuri tõus ja muutused sademete hulgas toovad kaasa tõsiseid põuaperioode ja vähendavad järsult vee kättesaadavust AKV riikides; arvestades, et 75 kuni 250 miljonit inimest Aafrikas ohustab suurem veepuudus ja veega kindlustamatus, kui temperatuur tõuseb vaid 1 °C võrra, 350 kuni 600 miljonit, kui tõus on 2 °C, ning kuni 1,8 miljardit, kui temperatuur tõuseb 3 °C; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et temperatuuri tõus ja muutused sademete hulgas toovad kaasa tõsiseid põuaperioode ja vähendavad järsult vee kättesaadavust AKV riikides; arvestades, et 75 kuni 250 miljonit inimest Aafrikas ohustab suurem veepuudus ja veega kindlustamatus, kui temperatuur tõuseb vaid 1 °C võrra, 350 kuni 600 miljonit, kui tõus on 2 °C, ning kuni 1,8 miljardit, kui temperatuur tõuseb 3 °C;

| D. | arvestades, et merevee temperatuuri tõus toob kaasa ekstreemsete kliimanähtuste, sh troopiliste tormide ja tsüklonite laiema leviku, mis kahjustavad märkimisväärselt madalamal asetsevaid rannikualasid, vesikondasid, kus asuvad suurlinnad jt suured rahvastikukeskused, majanduslikult olulisi infrastruktuure, nt sadamaid, avamererajatisi, linnastunud rannikualasid ja turismi infrastruktuure; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et merevee temperatuuri tõus toob kaasa ekstreemsete kliimanähtuste, sh troopiliste tormide ja tsüklonite laiema leviku, mis kahjustavad märkimisväärselt madalamal asetsevaid rannikualasid, vesikondasid, kus asuvad suurlinnad jt suured rahvastikukeskused, majanduslikult olulisi infrastruktuure, nt sadamaid, avamererajatisi, linnastunud rannikualasid ja turismi infrastruktuure;

| E. | arvestades, et kliimamuutus suurendab veelgi kõrbestumist ja mulla degradatsiooni, mis seab ohtu põllumajandusliku tootmise ja toiduainetega kindlustatuse ning süvendab nälga ja alatoitumust AKV piirkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutus suurendab veelgi kõrbestumist ja mulla degradatsiooni, mis seab ohtu põllumajandusliku tootmise ja toiduainetega kindlustatuse ning süvendab nälga ja alatoitumust AKV piirkondades;

| F. | arvestades, et merepinna taseme ja temperatuuri tõus avaldab tuntavat mõju rannaäärsetele ja merelistele ökosüsteemidele, vähendades kalasaake Vaikse ookeani ja Kariibi mere saartel ning Aafrika rannikul ja avaldades negatiivset mõju kohapealsele toiduga varustatusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et merepinna taseme ja temperatuuri tõus avaldab tuntavat mõju rannaäärsetele ja merelistele ökosüsteemidele, vähendades kalasaake Vaikse ookeani ja Kariibi mere saartel ning Aafrika rannikul ja avaldades negatiivset mõju kohapealsele toiduga varustatusele;

| G. | arvestades, et kliimamuutus kiirendab veelgi bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, ohustab mitmeid taime- ja loomaliike väljasuremisega ning kahjustab pöördumatult mõningaid ökosüsteeme, mis on kliimamuutuste suhtes eriti tundlikud, nt korallriffe, mangroove ja vihmametsi; arvestades, et bioloogilise mitmekesisusega seotud tagajärjed AKV riikides avaldavad suurt mõju toiduahelale ning nende inimeste toimetulekule, kes sõltuvad otseselt nendest ökosüsteemidest tulenevatest kaupadest ja teenustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutus kiirendab veelgi bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, ohustab mitmeid taime- ja loomaliike väljasuremisega ning kahjustab pöördumatult mõningaid ökosüsteeme, mis on kliimamuutuste suhtes eriti tundlikud, nt korallriffe, mangroove ja vihmametsi; arvestades, et bioloogilise mitmekesisusega seotud tagajärjed AKV riikides avaldavad suurt mõju toiduahelale ning nende inimeste toimetulekule, kes sõltuvad otseselt nendest ökosüsteemidest tulenevatest kaupadest ja teenustest;

| H. | arvestades, et kliimamuutus, mis on kombineeritud olemasolevate nõrkade tervishoiusüsteemidega ja piiratud juurdepääsuga riiklikule tervishoiule, samuti kehva veevarustuse ja -puhastusega, toob kaasa suurenenud haigestumuse nakkus- ja saastunud veest põhjustatud haigustesse, nt malaaria, dengue ja koolera, kuumarabanduste lisandumise ja respiratoorsete haiguste leviku; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutus, mis on kombineeritud olemasolevate nõrkade tervishoiusüsteemidega ja piiratud juurdepääsuga riiklikule tervishoiule, samuti kehva veevarustuse ja -puhastusega, toob kaasa suurenenud haigestumuse nakkus- ja saastunud veest põhjustatud haigustesse, nt malaaria, dengue ja koolera, kuumarabanduste lisandumise ja respiratoorsete haiguste leviku;

| I. | arvestades, et kliimamuutuse keskkonnaga seotud tagajärjed päästavad valla ulatuslikud riikidesisesed ja piiriülesed rändevood (IPCC hinnangul 150 miljonit ümberasujat aastaks 2050); arvestades, et enamik keskkonnamuutustest ajendatud ümberasujaid AKV riikides kolivad ja asuvad elama oma koduriiki või naaberriikidesse, mis toob kaasa teravamad humanitaarkriise, kiireneva linnastumise ja sellega seotud slummide kasvu ning arengu peatumise AKV riikides; arvestades, et linnastumisega on otseselt seotud maapiirkondade tühjenemine ja veelgi suurem pinnase degradatsioon; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliimamuutuse keskkonnaga seotud tagajärjed päästavad valla ulatuslikud riikidesisesed ja piiriülesed rändevood (IPCC hinnangul 150 miljonit ümberasujat aastaks 2050); arvestades, et enamik keskkonnamuutustest ajendatud ümberasujaid AKV riikides kolivad ja asuvad elama oma koduriiki või naaberriikidesse, mis toob kaasa teravamad humanitaarkriise, kiireneva linnastumise ja sellega seotud slummide kasvu ning arengu peatumise AKV riikides; arvestades, et linnastumisega on otseselt seotud maapiirkondade tühjenemine ja veelgi suurem pinnase degradatsioon;

| J. | arvestades, et vastavalt WHO-le ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele viib kliimamuutus putukate levitatavate haiguste tasemete suurenemiseni, sealhulgas malaaria, Chikungunya viirus ja Lyme’i tõbi, nõudes kohandusmeetmete võtmist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt WHO-le ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele viib kliimamuutus putukate levitatavate haiguste tasemete suurenemiseni, sealhulgas malaaria, Chikungunya viirus ja Lyme’i tõbi, nõudes kohandusmeetmete võtmist;

| K. | arvestades, et tervishoiusüsteemide ettevalmistamise ja tugevdamisega ning vastavate ennetusmeetmetega on võimalik kliimamuutuse paljusid mõjusid tervisele (mida on mainitud näiteks WHO aruannetes) kontrolli all hoida, pöörates erilist tähelepanu troopikahaiguste levikule ja üldistele teabekampaaniatele, mis on suunatud kõige rohkem ohustatud rühmadele, nagu rasedad, vastsündinud, lapsed ja vanurid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tervishoiusüsteemide ettevalmistamise ja tugevdamisega ning vastavate ennetusmeetmetega on võimalik kliimamuutuse paljusid mõjusid tervisele (mida on mainitud näiteks WHO aruannetes) kontrolli all hoida, pöörates erilist tähelepanu troopikahaiguste levikule ja üldistele teabekampaaniatele, mis on suunatud kõige rohkem ohustatud rühmadele, nagu rasedad, vastsündinud, lapsed ja vanurid;

| L. | arvestades, et kliimamuutus ohustab riiklikku, piirkondlikku ja ülemaailmset julgeolekut ning toob kaasa konfliktid nappide loodusvarade kättesaadavuse, kontrollimise ja kasutamise pärast või pinged ümberasustatud elanikkondade tõttu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutus ohustab riiklikku, piirkondlikku ja ülemaailmset julgeolekut ning toob kaasa konfliktid nappide loodusvarade kättesaadavuse, kontrollimise ja kasutamise pärast või pinged ümberasustatud elanikkondade tõttu;

| M. | arvestades, et kliimamuutuse tõttu on ohus 40 % rahvusvahelistest vaesuse vähendamise jaoks tehtud investeeringutest (Maailmapanga hinnangul) ning see seab tõsisesse ohtu vaesuse vähendamise, majandus- ja sotsiaalarengu ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamise paljudes AKV riikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kliimamuutuse tõttu on ohus 40 % rahvusvahelistest vaesuse vähendamise jaoks tehtud investeeringutest (Maailmapanga hinnangul) ning see seab tõsisesse ohtu vaesuse vähendamise, majandus- ja sotsiaalarengu ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamise paljudes AKV riikides;

| N. | arvestades, et vältimaks kliimamuutuse halvimaid pöördumatuid tagajärgi, tuleb ülemaailmset temperatuuri tõusu hoida alla 2 °C ning ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitkoguste kontsentratsiooni atmosfääris alla 450 ppm; arvestades, et vaieldamatult peaksid põhilist vastutust heitkoguste vähendamise eest kandma kõige suuremad CO2 õhkupaiskajad – tööstusriigid ja kiiresti areneva majandusega riigid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vältimaks kliimamuutuse halvimaid pöördumatuid tagajärgi, tuleb ülemaailmset temperatuuri tõusu hoida alla 2 °C ning ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitkoguste kontsentratsiooni atmosfääris alla 450 ppm; arvestades, et vaieldamatult peaksid põhilist vastutust heitkoguste vähendamise eest kandma kõige suuremad CO2 õhkupaiskajad – tööstusriigid ja kiiresti areneva majandusega riigid;

| O. | arvestades, et AKV riikides tuleb leevendusmeetmed ühendada kohandusmeetmetega, et tegeleda kliimamuutuse suurte mõjutustega; arvestades, et tööstusriigid kannavad kliimamuutuse eest ajaloolist vastutust ja nad on moraalselt kohustatud toetama AKV riikide jõupingutusi kliimamuutuse tagajärgedega kohanemiseks vastavalt põhimõttele „saastaja maksab”; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AKV riikides tuleb leevendusmeetmed ühendada kohandusmeetmetega, et tegeleda kliimamuutuse suurte mõjutustega; arvestades, et tööstusriigid kannavad kliimamuutuse eest ajaloolist vastutust ja nad on moraalselt kohustatud toetama AKV riikide jõupingutusi kliimamuutuse tagajärgedega kohanemiseks vastavalt põhimõttele „saastaja maksab”;

| P. | arvestades, et arengumaade kliimamuutusega kohanemise rahastamises esineb praegu suuri puudujääke; arvestades, et kuigi hinnangulised kohanemisega seotud kulud moodustavad 10–80 miljardit USA dollarit aastas, eraldavad tööstusriigid mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu praegu 150–300 miljonit USA dollarit aastas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et arengumaade kliimamuutusega kohanemise rahastamises esineb praegu suuri puudujääke; arvestades, et kuigi hinnangulised kohanemisega seotud kulud moodustavad 10–80 miljardit USA dollarit aastas, eraldavad tööstusriigid mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu praegu 150–300 miljonit USA dollarit aastas;

| Q. | arvestades, et kliimamuutusega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise varajased meetmed on selgelt kulusäästlik lahendus; arvestades, et hinnanguliselt võib üks suurõnnetuste ohu vähendamisele kulutatud dollar hoida kokku seitse dollarit suurõnnetustele reageerimisel, toetades seega kindlalt abikulutuste eeljaotust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutusega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise varajased meetmed on selgelt kulusäästlik lahendus; arvestades, et hinnanguliselt võib üks suurõnnetuste ohu vähendamisele kulutatud dollar hoida kokku seitse dollarit suurõnnetustele reageerimisel, toetades seega kindlalt abikulutuste eeljaotust;

| R. | arvestades, et selliste erinevate kliimamuutuse rahastamismehhanismide nagu puhta arengu mehhanismi raames korraldatud taotlus- ja ressursside jagamise kord on üsna keeruline ning sellesse ei ole kaasatud abisaajamaid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et selliste erinevate kliimamuutuse rahastamismehhanismide nagu puhta arengu mehhanismi raames korraldatud taotlus- ja ressursside jagamise kord on üsna keeruline ning sellesse ei ole kaasatud abisaajamaid;

| S. | arvestades, et puhta arengu mehhanism ei ole seni hästi sobinud kõige vaesemate riikide vajadustega puhastesse tehnoloogiatesse investeerimisel ning Aafrikas on käivitatud kõigest 2 % kõigist puhta arengu mehhanismi projektidest; arvestades, et puhta arengu mehhanismi projektide jätkusuutlikkuse ja täiendavuse kriteeriumide täitmist ei ole sageli jätkatud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et puhta arengu mehhanism ei ole seni hästi sobinud kõige vaesemate riikide vajadustega puhastesse tehnoloogiatesse investeerimisel ning Aafrikas on käivitatud kõigest 2 % kõigist puhta arengu mehhanismi projektidest; arvestades, et puhta arengu mehhanismi projektide jätkusuutlikkuse ja täiendavuse kriteeriumide täitmist ei ole sageli jätkatud;

| T. | arvestades, et igasugune viivitus kindlate otsuste võtmisel mehhanismide kohta, mis on vajalikud kliimamuutuse põhjuste ja tagajärgede vähendamiseks, toob kaasa palju suuremad kulud, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et igasugune viivitus kindlate otsuste võtmisel mehhanismide kohta, mis on vajalikud kliimamuutuse põhjuste ja tagajärgede vähendamiseks, toob kaasa palju suuremad kulud,

Üldine

| 1. | kutsub komisjoni ja doonorriike üles kujundama ümber arengukoostööd, et selles võetaks arvesse kliimamuutust ning järgitaks süsinikdioksiidi väiksema heitkogusega seotud eesmärke; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja doonorriike üles kujundama ümber arengukoostööd, et selles võetaks arvesse kliimamuutust ning järgitaks süsinikdioksiidi väiksema heitkogusega seotud eesmärke;

| 2. | kutsub komisjoni üles lihtsustama oma olemasolevaid struktuure, et tegeleda kliimamuutuse ja arenguküsimustega; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles lihtsustama oma olemasolevaid struktuure, et tegeleda kliimamuutuse ja arenguküsimustega;

| 3. | kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles moodustama paremaid ühendusi aastatuhande arengueesmärkide ja kliimamuutuse vahel, võttes arvesse kliimamuutuse tagajärgi ja sellega kohanemist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud projektides ja programmides ning kõikides vaesuse vähendamise ja arengupoliitikaga seotud laiemates strateegiates; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles moodustama paremaid ühendusi aastatuhande arengueesmärkide ja kliimamuutuse vahel, võttes arvesse kliimamuutuse tagajärgi ja sellega kohanemist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud projektides ja programmides ning kõikides vaesuse vähendamise ja arengupoliitikaga seotud laiemates strateegiates;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kohanemise võrdsustamisel leevendamisega on edaspidise Kyoto-järgse raamistiku üle toimuvatel läbirääkimistel saavutatud mõningane edasiminek; rõhutab siiski, et tuleb luua kindlam ühendus läbirääkimiste vahel kohanemise ja leevendamise üle, et põhiotsuseid ei tehtaks teineteisest eraldi; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kohanemise võrdsustamisel leevendamisega on edaspidise Kyoto-järgse raamistiku üle toimuvatel läbirääkimistel saavutatud mõningane edasiminek; rõhutab siiski, et tuleb luua kindlam ühendus läbirääkimiste vahel kohanemise ja leevendamise üle, et põhiotsuseid ei tehtaks teineteisest eraldi;

| 5. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja erasektorit üles tegema AKV riikide vähem süsinikdioksiidi tekitavale majandusele ülemineku lihtsustamise eesmärgil vajalikke investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning leevendamise ja kohanemisega seotud tehnoloogiate (nt vähese süsinikusisaldusega energiatehnoloogiad, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad) kiiresse ja laiaulatuslikku siirdesse AKV riikides; samuti kutsub rahvusvahelist üldsust üles eemaldama kaubandustõkkeid kliimamuutusega kohanemise tehnoloogialt ning laskma vabaks intellektuaalomandi õiguseid (nt kohustuslik litsentsimine); |
| --- | --- |

5.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja erasektorit üles tegema AKV riikide vähem süsinikdioksiidi tekitavale majandusele ülemineku lihtsustamise eesmärgil vajalikke investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning leevendamise ja kohanemisega seotud tehnoloogiate (nt vähese süsinikusisaldusega energiatehnoloogiad, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad) kiiresse ja laiaulatuslikku siirdesse AKV riikides; samuti kutsub rahvusvahelist üldsust üles eemaldama kaubandustõkkeid kliimamuutusega kohanemise tehnoloogialt ning laskma vabaks intellektuaalomandi õiguseid (nt kohustuslik litsentsimine);

| 6. | kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles toetama UNESCO meetmeid, mis aitavad rakendada arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide säästva arengu Barbadose tegevuskava ja sellele järgnenud Mauritiuse strateegiat; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles toetama UNESCO meetmeid, mis aitavad rakendada arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide säästva arengu Barbadose tegevuskava ja sellele järgnenud Mauritiuse strateegiat;

Leevendamine

| 7. | rõhutab, et ambitsioonika ja siduva leevendamise eesmärgis, mis põhineb ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga (UNFCCC) loodud ühisel, kuid diferentseeritud jagamise põhimõttel, tuleb 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuval ÜRO kliimamuutuse konverentsil saavutada ülemaailmne kokkulepe, ning kutsub seega kõiki tööstusriike ja kiiresti arenevaid riike üles leppima kokku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise siduvas eesmärgis; teeb ettepaneku, et kiiresti areneva majandusega riikide uues lepingus osalemise soodustamiseks tuleks nendele riikide jaoks luua paindlikum ja diferentseeritum lähenemisviis (nt sihtmärgid vaid konkreetsete sektorite jaoks) ning võtta arvesse iga riigi kohanemis- ja leevendamisvõimet ning tööstusriikide ajaloolist vastutust globaalse soojenemise eest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ambitsioonika ja siduva leevendamise eesmärgis, mis põhineb ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga (UNFCCC) loodud ühisel, kuid diferentseeritud jagamise põhimõttel, tuleb 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuval ÜRO kliimamuutuse konverentsil saavutada ülemaailmne kokkulepe, ning kutsub seega kõiki tööstusriike ja kiiresti arenevaid riike üles leppima kokku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise siduvas eesmärgis; teeb ettepaneku, et kiiresti areneva majandusega riikide uues lepingus osalemise soodustamiseks tuleks nendele riikide jaoks luua paindlikum ja diferentseeritum lähenemisviis (nt sihtmärgid vaid konkreetsete sektorite jaoks) ning võtta arvesse iga riigi kohanemis- ja leevendamisvõimet ning tööstusriikide ajaloolist vastutust globaalse soojenemise eest;

| 8. | märgib, et tuleb vaadata läbi puhta arengu mehhanismi raames korraldatud taotlus- ja ressursside jagamise kord ning seda lihtsustada, et muuta puhta arengu mehhanism AKV riikidele kergemini kättesaadavamaks ning tuua kaasa puhta arengu mehhanismiga seotud projektide ühtlasem jagunemine, suurendades projektide arvu eriti Sahara-taguses Aafrikas; rõhutab, et tuleks kehtestada süsteem, et tagada puhta arengu mehhanismiga seotud projektide kooskõla täiendavuse põhimõttega ning saavutada AKV riikide jätkusuutlik areng; kutsub doonorriike üles aitama arendama AKV riikides välja vajalikku suutlikkust, et tõhustada nende osalemist puhta arengu mehhanismis; ning kutsub doonorriike üles keskenduma mitte ainult puhta arengu mehhanismile kui põhilisele poliitikavahendile, vaid arendama AKV riikides välja ka uusi leevendamismehhanisme; |
| --- | --- |

8.

märgib, et tuleb vaadata läbi puhta arengu mehhanismi raames korraldatud taotlus- ja ressursside jagamise kord ning seda lihtsustada, et muuta puhta arengu mehhanism AKV riikidele kergemini kättesaadavamaks ning tuua kaasa puhta arengu mehhanismiga seotud projektide ühtlasem jagunemine, suurendades projektide arvu eriti Sahara-taguses Aafrikas; rõhutab, et tuleks kehtestada süsteem, et tagada puhta arengu mehhanismiga seotud projektide kooskõla täiendavuse põhimõttega ning saavutada AKV riikide jätkusuutlik areng; kutsub doonorriike üles aitama arendama AKV riikides välja vajalikku suutlikkust, et tõhustada nende osalemist puhta arengu mehhanismis; ning kutsub doonorriike üles keskenduma mitte ainult puhta arengu mehhanismile kui põhilisele poliitikavahendile, vaid arendama AKV riikides välja ka uusi leevendamismehhanisme;

| 9. | kutsub tööstusriikide ja kiiresti areneva majandusega riikide valitsusi üles kehtestama selgeid ja järjekindlaid, pikaajalisi poliitilisi raamistikke, et edendada ökoinnovatsiooni ja -investeeringuid (nt taastuvenergia, kütusesäästlikud ja hübriidsõidukid, uued kütused); rõhutab, et erasektoril on keskne roll ökoinnovatsiooni juhtimisel; on samuti arvamusel, et keskpikas ja pikas perspektiivis tuleb kehtestada viisid, kuidas muuta arengumaades üldiseid tarbimisharjumusi, et vähendada heitkoguseid; |
| --- | --- |

9.

kutsub tööstusriikide ja kiiresti areneva majandusega riikide valitsusi üles kehtestama selgeid ja järjekindlaid, pikaajalisi poliitilisi raamistikke, et edendada ökoinnovatsiooni ja -investeeringuid (nt taastuvenergia, kütusesäästlikud ja hübriidsõidukid, uued kütused); rõhutab, et erasektoril on keskne roll ökoinnovatsiooni juhtimisel; on samuti arvamusel, et keskpikas ja pikas perspektiivis tuleb kehtestada viisid, kuidas muuta arengumaades üldiseid tarbimisharjumusi, et vähendada heitkoguseid;

| 10. | rõhutab, et komisjon ja doonorriikide valitsused peaksid tugevdama partnerlust AKV riikide valitsustega, et töötada välja ambitsioonikaid poliitilisi algatusi ja plaane metsade hävitamise piiramiseks ja nende olukorra halvenemise vähendamiseks, ning eraldada tehnoloogiaid ja märkimisväärseid ressursse metsa jätkusuutlikuks majandamiseks AKV riikides; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et komisjon ja doonorriikide valitsused peaksid tugevdama partnerlust AKV riikide valitsustega, et töötada välja ambitsioonikaid poliitilisi algatusi ja plaane metsade hävitamise piiramiseks ja nende olukorra halvenemise vähendamiseks, ning eraldada tehnoloogiaid ja märkimisväärseid ressursse metsa jätkusuutlikuks majandamiseks AKV riikides;

Kohanemine

| 11. | kutsub AKV riikide valitsusi lisama kohanemiseesmärke ja -meetmeid otse riiklikesse arengukavadesse, vaesuse vähendamise strateegiatesse ja valdkondlikesse poliitikatesse ja strateegiatesse ning otsuse tegemise kõikides etappides ja kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

11.

kutsub AKV riikide valitsusi lisama kohanemiseesmärke ja -meetmeid otse riiklikesse arengukavadesse, vaesuse vähendamise strateegiatesse ja valdkondlikesse poliitikatesse ja strateegiatesse ning otsuse tegemise kõikides etappides ja kõikidel tasanditel;

| 12. | rõhutab, et kohanemise toetamisest peaks saama õiguslikult siduv kohustus, mida kajastatakse nii rahvusvahelises lepingus, mis võetakse vastu Kopenhaagenis 2009. aasta detsembris, kui ka siseriiklikes õigusaktides, mis võetakse vastu ELi 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kohanemise toetamisest peaks saama õiguslikult siduv kohustus, mida kajastatakse nii rahvusvahelises lepingus, mis võetakse vastu Kopenhaagenis 2009. aasta detsembris, kui ka siseriiklikes õigusaktides, mis võetakse vastu ELi 27 liikmesriigis;

| 13. | kutsub tööstusriike üles suurendama AKV riikides märkimisväärselt kohanemise rahalist toetamist ning uurima nende innovaatiliste rahastamismehhanismide võimalusi, mis on kavandatud selliseks otstarbeks nagu rahvusvahelised kaubandusmaksud, riigisisesed heitemaksud, lennupiletite maksud ja oma heitkoguste kvootide oksjonimüük; kutsub komisjoni üles suurendama oluliselt ülemaailmse kliimamuutuste liidu eelarvet, võtma palju rohkem arvesse kliimamuutust Euroopa Arengufondi eelseisvas eelarves ning rakendama viivitamata ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi (innovaatiline rahastamisvahend kliimaga seotud investeeringuteks kõige vaestematele ja ohustatumatele riikidele) ideed; |
| --- | --- |

13.

kutsub tööstusriike üles suurendama AKV riikides märkimisväärselt kohanemise rahalist toetamist ning uurima nende innovaatiliste rahastamismehhanismide võimalusi, mis on kavandatud selliseks otstarbeks nagu rahvusvahelised kaubandusmaksud, riigisisesed heitemaksud, lennupiletite maksud ja oma heitkoguste kvootide oksjonimüük; kutsub komisjoni üles suurendama oluliselt ülemaailmse kliimamuutuste liidu eelarvet, võtma palju rohkem arvesse kliimamuutust Euroopa Arengufondi eelseisvas eelarves ning rakendama viivitamata ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi (innovaatiline rahastamisvahend kliimaga seotud investeeringuteks kõige vaestematele ja ohustatumatele riikidele) ideed;

| 14. | rõhutab asjaolu, et kohanemise rahastamine peab täiendama juba olemasolevat ametlikku arenguabi ja abistamise kohustusi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et kohanemise rahastamine peab täiendama juba olemasolevat ametlikku arenguabi ja abistamise kohustusi;

| 15. | kutsub rahvusvahelisi rahaasutusi üles laiendama oma kohanemispoliitikaid, programme ja rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

15.

kutsub rahvusvahelisi rahaasutusi üles laiendama oma kohanemispoliitikaid, programme ja rahastamisvahendeid;

| 16. | nõuab tungivalt, et erasektor suurendaks oma kohustusi, et korvata kliimamuutusega seotud rahalist puudujääki; julgustab komisjoni ja ELi ja AKV riikide valitsusi investeerima avaliku ja erasektori partnerluse edasi arendamisse, et kaasata erasektorist täiendavaid vahendeid kohanemisprojektide rahastamiseks, eelkõige vähimarenenud maades; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et erasektor suurendaks oma kohustusi, et korvata kliimamuutusega seotud rahalist puudujääki; julgustab komisjoni ja ELi ja AKV riikide valitsusi investeerima avaliku ja erasektori partnerluse edasi arendamisse, et kaasata erasektorist täiendavaid vahendeid kohanemisprojektide rahastamiseks, eelkõige vähimarenenud maades;

| 17. | on arvamusel, et vajatakse paremat doonorite koordineerimist, palju intensiivsemat Põhja-Lõuna dialoogi ning tõhustatud koostööd doonor- ja arenguriikide vahel kliimamuutust käsitleva poliitika, mehhanismide ja kohanemise rahastamise valdkonnas kooskõlas Pariisi põhimõtete ja Accra 2008. aasta tegevuskavaga; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et vajatakse paremat doonorite koordineerimist, palju intensiivsemat Põhja-Lõuna dialoogi ning tõhustatud koostööd doonor- ja arenguriikide vahel kliimamuutust käsitleva poliitika, mehhanismide ja kohanemise rahastamise valdkonnas kooskõlas Pariisi põhimõtete ja Accra 2008. aasta tegevuskavaga;

| 18. | rõhutab vajadust edendada veelgi piirkondlikku koostööd, heade tavade vahetust ja arutelufoorumite loomist nende AKV riikide vahel, kes seisavad silmitsi sarnaste kliimamuutuse probleemidega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust edendada veelgi piirkondlikku koostööd, heade tavade vahetust ja arutelufoorumite loomist nende AKV riikide vahel, kes seisavad silmitsi sarnaste kliimamuutuse probleemidega;

| 19. | innustab AKV riikide valitsusi kaasama kodanikuühiskonda ja kohalikke kogukondi rohkem kliimamuutuse kohanemisstrateegiate koostamisse ja rakendamisse, mitte ainult sellepärast, et neil on suur praktiline kogemus ja nad on otseselt seotud inimeste ja kohtadega, keda ja mida kõige rohkem ohustavad kliimamuutuse kahjustavad mõjutused; |
| --- | --- |

19.

innustab AKV riikide valitsusi kaasama kodanikuühiskonda ja kohalikke kogukondi rohkem kliimamuutuse kohanemisstrateegiate koostamisse ja rakendamisse, mitte ainult sellepärast, et neil on suur praktiline kogemus ja nad on otseselt seotud inimeste ja kohtadega, keda ja mida kõige rohkem ohustavad kliimamuutuse kahjustavad mõjutused;

| 20. | kutsub doonorriike ja rahvusvahelisi organisatsioone üles investeerima kliima järelevalve infrastruktuuri ja kliimaga seotud andmehalduse ning institutsioonide, kohalike kogukondade ja üksikisikute kohanemisvõime tugevdamisse AKV riikides; |
| --- | --- |

20.

kutsub doonorriike ja rahvusvahelisi organisatsioone üles investeerima kliima järelevalve infrastruktuuri ja kliimaga seotud andmehalduse ning institutsioonide, kohalike kogukondade ja üksikisikute kohanemisvõime tugevdamisse AKV riikides;

| 21. | innustab ELi liikmesriikide teadus- ja arendusasutusi edendama ja lihtsustama parimate tavade ja teabe vahetust, jagama ekspertnõu ja teadmisi ning looma võrgustikke ja partnerlusi sarnaste asutustega AKV riikides nendes sektorites, kus kliimamuutusel on oluline mõju (nt põllumajandus, veeressursside majandamine); |
| --- | --- |

21.

innustab ELi liikmesriikide teadus- ja arendusasutusi edendama ja lihtsustama parimate tavade ja teabe vahetust, jagama ekspertnõu ja teadmisi ning looma võrgustikke ja partnerlusi sarnaste asutustega AKV riikides nendes sektorites, kus kliimamuutusel on oluline mõju (nt põllumajandus, veeressursside majandamine);

| 22. | kutsub arengukoostöös osalevaid partnereid üles toetama AKV riikide valitsusi ja kodanikuorganisatsioone töötama välja üldsuse teavitamise kampaaniaid kliimamuutuse mõju kohta; |
| --- | --- |

22.

kutsub arengukoostöös osalevaid partnereid üles toetama AKV riikide valitsusi ja kodanikuorganisatsioone töötama välja üldsuse teavitamise kampaaniaid kliimamuutuse mõju kohta;

| 23. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha ettepanek suurõnnetuste ohu vähendamise ELi strateegia kohta; kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles suurendama investeeringuid suurõnnetuste ohu vähendamisse kui kliimamuutusega kohanemise lihtsustamise vahendisse ning kaasama arenguabisse suurõnnetuste ohu vähendamise pikaajalise rahastamise; on arvamusel, et AKV riikides tuleks edendada kliimaga seotud erasektori kindlustusturgude edasi arendamist, et suurendada vastupanuvõimet kliimašokkidele; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha ettepanek suurõnnetuste ohu vähendamise ELi strateegia kohta; kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles suurendama investeeringuid suurõnnetuste ohu vähendamisse kui kliimamuutusega kohanemise lihtsustamise vahendisse ning kaasama arenguabisse suurõnnetuste ohu vähendamise pikaajalise rahastamise; on arvamusel, et AKV riikides tuleks edendada kliimaga seotud erasektori kindlustusturgude edasi arendamist, et suurendada vastupanuvõimet kliimašokkidele;

| 24. | kutsub komisjoni ja ELi valitsusi üles eraldama rohkem ressursse AKV riikidele tervishoiusüsteemide suutlikkuse tugevdamiseks, et aidata neil tulla toime kahjuliku mõjuga, mida kliimamuutus avaldab tervisele; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja ELi valitsusi üles eraldama rohkem ressursse AKV riikidele tervishoiusüsteemide suutlikkuse tugevdamiseks, et aidata neil tulla toime kahjuliku mõjuga, mida kliimamuutus avaldab tervisele;

| 25. | on arvamusel, et keskkonnaalastel põhjustel toimuva migratsiooni piisav planeerimine ja juhtimine on inimeste julgeolekule otsustava tähtsusega; kutsub sel eesmärgil rahvusvahelist üldsust üles tuvastama õigusalaseid lünki, mis eksisteerivad seoses keskkonnapõgenike kaitsmisega, ning nendega tegelema; soovitab vaadata piirkondlikul või rahvusvahelisel tasandil läbi varjupaikasid käsitlevad määrused ja kokkulepped seoses nende saareriikide erakordselt ebakindla olukorraga, keda ohustab vee alla vajumine; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et tuleks töötada välja ja kehtestada vahendid, millega kaitsta keskkonnapõgenike identiteeti, kultuuri ja traditsioone; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et keskkonnaalastel põhjustel toimuva migratsiooni piisav planeerimine ja juhtimine on inimeste julgeolekule otsustava tähtsusega; kutsub sel eesmärgil rahvusvahelist üldsust üles tuvastama õigusalaseid lünki, mis eksisteerivad seoses keskkonnapõgenike kaitsmisega, ning nendega tegelema; soovitab vaadata piirkondlikul või rahvusvahelisel tasandil läbi varjupaikasid käsitlevad määrused ja kokkulepped seoses nende saareriikide erakordselt ebakindla olukorraga, keda ohustab vee alla vajumine; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et tuleks töötada välja ja kehtestada vahendid, millega kaitsta keskkonnapõgenike identiteeti, kultuuri ja traditsioone;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, UNFCCC-le ja Maailmapangale. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, UNFCCC-le ja Maailmapangale.

RESOLUTSIOON (34)

Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud ja 2005. aastal muudetud AKV–ELi partnerluslepingut (35); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud ja 2005. aastal muudetud AKV–ELi partnerluslepingut (35);

| — | võttes arvesse G20 15. novembri 2008. aasta deklaratsiooni finantskriisi kohta (36) ning 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumisel osalenud riigijuhtide avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 15. novembri 2008. aasta deklaratsiooni finantskriisi kohta (36) ning 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumisel osalenud riigijuhtide avaldust;

| — | võttes arvesse oma 28. novembril 2008. aastal vastu võetud Port Moresby deklaratsiooni ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta (37); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembril 2008. aastal vastu võetud Port Moresby deklaratsiooni ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta (37);

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke ning kohustust vähendada poole võrra nende inimeste hulka, kes nälja tõttu kannatavad ja elavad vähemaga kui üks USA dollar päevas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke ning kohustust vähendada poole võrra nende inimeste hulka, kes nälja tõttu kannatavad ja elavad vähemaga kui üks USA dollar päevas;

| — | võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2008. aasta teatist „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (KOM(2008)0177); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2008. aasta teatist „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (KOM(2008)0177);

| — | võttes arvesse 8. aprillil 2009. aastal vastu võetud komisjoni teatist arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulekuks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprillil 2009. aastal vastu võetud komisjoni teatist arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulekuks;

| — | võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat 2. detsembri 2008. aasta Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine (38); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat 2. detsembri 2008. aasta Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine (38);

| — | võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni (39) ja Accra tegevuskava (40); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni (39) ja Accra tegevuskava (40);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi hiljuti avaldatud aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi hiljuti avaldatud aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele;

| — | võttes arvesse 2007. aasta aastatuhande ökosüsteemi hindamisaruande (41) järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta aastatuhande ökosüsteemi hindamisaruande (41) järeldusi;

| — | võttes arvesse 1996. aastal toimunud toiduainetega kindlustamist käsitleva ülemaailmse tippkohtumise (42) järeldusi ning eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aastal toimunud toiduainetega kindlustamist käsitleva ülemaailmse tippkohtumise (42) järeldusi ning eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra;

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri aruannet õiguse kohta toidule, mis esitati ÜRO Peaassambleele 25. oktoobril 2007. aastal (43); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri aruannet õiguse kohta toidule, mis esitati ÜRO Peaassambleele 25. oktoobril 2007. aastal (43);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (44); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (44);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone toiduga kindlustatuse probleemide kohta AKV riikides ning AKV-ELi koostöö tähtsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone toiduga kindlustatuse probleemide kohta AKV riikides ning AKV-ELi koostöö tähtsuse kohta,

| A. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, ning samuti ÜRO konverentsidel kooskõlastatud arengueesmärkide ja -põhimõtetega antakse selge tulevikuvaade ning nendega tuleb toetada Cotonou partnerluslepingu raames tehtavat koostööd AKV a ELi vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkidega, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, ning samuti ÜRO konverentsidel kooskõlastatud arengueesmärkide ja -põhimõtetega antakse selge tulevikuvaade ning nendega tuleb toetada Cotonou partnerluslepingu raames tehtavat koostööd AKV a ELi vahel;

| B. | arvestades, et finantskriisi tulemusel on mõned doonorriigid vähendanud oma rahalist panust ametlikku arenguabisse, mida antakse arengumaadele, kelle majandus on niigi ebakindlas seisus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et finantskriisi tulemusel on mõned doonorriigid vähendanud oma rahalist panust ametlikku arenguabisse, mida antakse arengumaadele, kelle majandus on niigi ebakindlas seisus;

| C. | arvestades, et Lomé ja Cotonou lepingutega sätestatud eesmärk edendada AKV riikide integreerimist maailmamajandusega tuleb veel saavutada ning nende ELi suunatud impordi osakaal jätkuvalt väheneb; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lomé ja Cotonou lepingutega sätestatud eesmärk edendada AKV riikide integreerimist maailmamajandusega tuleb veel saavutada ning nende ELi suunatud impordi osakaal jätkuvalt väheneb;

| D. | arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis annab üle 50 % nende välisvaluuta sissetulekust ja et finantskriisi tulemuseks on ekspordi vähenemine paljudest arengumaadest ning vähem rahaülekandeid paljudesse arengumaadesse, piiratud juurdepääs laenudele, vähem välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaupade hinna langus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis annab üle 50 % nende välisvaluuta sissetulekust ja et finantskriisi tulemuseks on ekspordi vähenemine paljudest arengumaadest ning vähem rahaülekandeid paljudesse arengumaadesse, piiratud juurdepääs laenudele, vähem välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaupade hinna langus;

| E. | arvestades, et Maailmapanga uute 2009. aastaks koostatud hinnangute kohaselt peab vähem kui 1,25 dollariga päevas hakkama saama üle 46 miljoni inimese rohkem, kui enne kriisi eeldati; need inimesed lisanduvad 130 kuni 155 miljonile inimesele, kes vaesusid toiduainete ja kütuse hinna tõusu tõttu 2008. aastal; arvestades, et maailmamajanduse üheprotsendiline langus võib kaasa tuua veel 20 miljoni inimese vaesumise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailmapanga uute 2009. aastaks koostatud hinnangute kohaselt peab vähem kui 1,25 dollariga päevas hakkama saama üle 46 miljoni inimese rohkem, kui enne kriisi eeldati; need inimesed lisanduvad 130 kuni 155 miljonile inimesele, kes vaesusid toiduainete ja kütuse hinna tõusu tõttu 2008. aastal; arvestades, et maailmamajanduse üheprotsendiline langus võib kaasa tuua veel 20 miljoni inimese vaesumise;

| F. | arvestades, et vastavalt Global Financial Integrity hiljutisele kommenteeritud aruandele ulatusid arengumaade võlgade tagasimaksed 2006. aastal kuni 540 miljardi USA dollarini ning need riigid kaotasid peaaegu triljon USA dollarit ebaseadusliku raha väljavooluga; arvestades, et laenukulud on arengumaade jaoks väga kõrgeks muutunud ning valuutade väärtus on märkimisväärselt langenud; arvestades, et majandus- ja finantsvaldkonna integratsioon ei ole kunagi olnud nii tihe, ning et välisriikide pankade nõuded arengumaadele on viimase viie aasta jooksul peaaegu kolmekordistunud 3,1 triljoni USA dollarini; arvestades, et vastavalt mõningastele hinnangutele langeb arengumaadesse suunatavate globaalsete rahavoogude kogumaht 1 triljonilt USA dollarilt 2007. aastal kuni 165 miljardi USA dollarini käesoleval aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt Global Financial Integrity hiljutisele kommenteeritud aruandele ulatusid arengumaade võlgade tagasimaksed 2006. aastal kuni 540 miljardi USA dollarini ning need riigid kaotasid peaaegu triljon USA dollarit ebaseadusliku raha väljavooluga; arvestades, et laenukulud on arengumaade jaoks väga kõrgeks muutunud ning valuutade väärtus on märkimisväärselt langenud; arvestades, et majandus- ja finantsvaldkonna integratsioon ei ole kunagi olnud nii tihe, ning et välisriikide pankade nõuded arengumaadele on viimase viie aasta jooksul peaaegu kolmekordistunud 3,1 triljoni USA dollarini; arvestades, et vastavalt mõningastele hinnangutele langeb arengumaadesse suunatavate globaalsete rahavoogude kogumaht 1 triljonilt USA dollarilt 2007. aastal kuni 165 miljardi USA dollarini käesoleval aastal;

| G. | arvestades, et vaatamata põllumajandussektori tõestatud olulisusele AKV riikides ei pöörata riikide valitsuste poolt ega ELi arengukoostöö poliitikas sellele põhitähtsusega sektorile piisavat tähelepanu, mistõttu sadu miljoneid inimesi ohustab äärmine vaesus, nälg ja alatoitumine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaatamata põllumajandussektori tõestatud olulisusele AKV riikides ei pöörata riikide valitsuste poolt ega ELi arengukoostöö poliitikas sellele põhitähtsusega sektorile piisavat tähelepanu, mistõttu sadu miljoneid inimesi ohustab äärmine vaesus, nälg ja alatoitumine;

| H. | arvestades, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu (mis on põhiline võimalus toidupuuduse vähendamiseks) oluliselt asjaolu, et väiketalunikel, eriti naistel puudub võimalus maad kasutada, võtta laenu või mikrokrediiti, et investeerida seemnetesse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse ning vajalikesse saagikaitsevahenditesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu (mis on põhiline võimalus toidupuuduse vähendamiseks) oluliselt asjaolu, et väiketalunikel, eriti naistel puudub võimalus maad kasutada, võtta laenu või mikrokrediiti, et investeerida seemnetesse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse ning vajalikesse saagikaitsevahenditesse;

| I. | arvestades, et põllumajandustoetuste kaotamine AKV riikides ja ekspordile suunatud toetuste kaotamine arengumaades on toonud kaasa saagi ja põllumajandustoodete vähenemise, millest tulenevalt on suurenenud toiduainete import; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajandustoetuste kaotamine AKV riikides ja ekspordile suunatud toetuste kaotamine arengumaades on toonud kaasa saagi ja põllumajandustoodete vähenemise, millest tulenevalt on suurenenud toiduainete import;

| J. | arvestades, et põllumajandussektorit tabavad üha rohkem sagedased loodusõnnetused, ning arvestades, et samal ajal eraldatakse enne ja pärast selliseid loodusõnnetusi toiduabiks vähem ressursse, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajandussektorit tabavad üha rohkem sagedased loodusõnnetused, ning arvestades, et samal ajal eraldatakse enne ja pärast selliseid loodusõnnetusi toiduabiks vähem ressursse,

G20 ja Londoni tippkohtumine

| 1. | kinnitab 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 kohtumise tulemusi ja kohustusi, viidates eelkõige järgmistele punktidele: majanduskasvu ja tööhõive taastamine, finantssektori õigusliku reguleerimise ja järelevalve tugevdamine, ülemaailmsete finantseerimisasutuste tugevdamine, protektsionismi vältimine, maailmakaubanduse ja investeeringute edendamine, kõigi jaoks õiglase ja jätkusuutliku kriisist taastumise tagamine ning abiandmise kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

1.

kinnitab 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 kohtumise tulemusi ja kohustusi, viidates eelkõige järgmistele punktidele: majanduskasvu ja tööhõive taastamine, finantssektori õigusliku reguleerimise ja järelevalve tugevdamine, ülemaailmsete finantseerimisasutuste tugevdamine, protektsionismi vältimine, maailmakaubanduse ja investeeringute edendamine, kõigi jaoks õiglase ja jätkusuutliku kriisist taastumise tagamine ning abiandmise kohustuste täitmine;

| 2. | tunneb seega heameelt abiandmiseks kokku lepitud 1,1 triljoni USA dollari üle ning loodab, et ühte neljandikku kõnealusest summast kasutatakse arengumaade hüvanguks; kutsub G20-riike üles kandma kõnealust summat arengumaadele kiiresti üle uute ja täiendavate vahendite näol; |
| --- | --- |

2.

tunneb seega heameelt abiandmiseks kokku lepitud 1,1 triljoni USA dollari üle ning loodab, et ühte neljandikku kõnealusest summast kasutatakse arengumaade hüvanguks; kutsub G20-riike üles kandma kõnealust summat arengumaadele kiiresti üle uute ja täiendavate vahendite näol;

| 3. | kutsub G20, ELi ja AKV riike üles tegema kõik võimaliku, et hoida ära ülemaailmse kriisi kasvamist tõsiseks humanitaarkriisiks, ning rõhutab, kui oluline on sotsiaalkaitse ja investeerimine toiduga kindlustatusesse, et tegeleda vaeste esmaste vajadustega; |
| --- | --- |

3.

kutsub G20, ELi ja AKV riike üles tegema kõik võimaliku, et hoida ära ülemaailmse kriisi kasvamist tõsiseks humanitaarkriisiks, ning rõhutab, kui oluline on sotsiaalkaitse ja investeerimine toiduga kindlustatusesse, et tegeleda vaeste esmaste vajadustega;

| 4. | nõuab väikese sissetulekuga riikidele määratud 50 miljardi USA dollari väljamaksmist pigem otseste toetuste kui laenudena, et toetada sotsiaalkaitset, edendada kaubandust ja tagada areng väikese sissetulekuga riikides; |
| --- | --- |

4.

nõuab väikese sissetulekuga riikidele määratud 50 miljardi USA dollari väljamaksmist pigem otseste toetuste kui laenudena, et toetada sotsiaalkaitset, edendada kaubandust ja tagada areng väikese sissetulekuga riikides;

| 5. | toetab G20 kavatsust kasutada ressursse tõhusalt ja paindlikult, et toetada majanduskasvu; tunneb heameelt Rahvusvahelise Valuutafondi edusammude üle uue paindliku krediidiliini loomisel, mille abil eemaldub ta oma varasemast ettekirjutustel ja tingimustel põhinevast jäigast laenuandmisraamistikust, mida iseloomustab ülemaailmse finantskriisi mõju madala sissetulekuga riikidele käsitlevas aruandes esitatud Rahvusvahelise Valuutafondi arvamus, milles öeldakse, et „kulupoliitika väljatöötamisel tuleks eelistada olemasolevate sotsiaalsete programmide kaitsmist ja laiendamist või toetada heakskiidetud investeeringuid ja jätkata üldiselt jõupingutuste tegemist aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”; |
| --- | --- |

5.

toetab G20 kavatsust kasutada ressursse tõhusalt ja paindlikult, et toetada majanduskasvu; tunneb heameelt Rahvusvahelise Valuutafondi edusammude üle uue paindliku krediidiliini loomisel, mille abil eemaldub ta oma varasemast ettekirjutustel ja tingimustel põhinevast jäigast laenuandmisraamistikust, mida iseloomustab ülemaailmse finantskriisi mõju madala sissetulekuga riikidele käsitlevas aruandes esitatud Rahvusvahelise Valuutafondi arvamus, milles öeldakse, et „kulupoliitika väljatöötamisel tuleks eelistada olemasolevate sotsiaalsete programmide kaitsmist ja laiendamist või toetada heakskiidetud investeeringuid ja jätkata üldiselt jõupingutuste tegemist aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”;

| 6. | toetab täies ulatuses G20 kindlat otsust reformida rahvusvahelisi finantseerimisasutusi, kuid on arvamusel, et suurema sõnaõiguse ja esindatuse andmisega arengumaadele finantsvaldkonna rahvusvahelisel tasandil ei ole võimalik oodata 2011. aastani, eelkõige pidades silmas Rahvusvahelise Valuutafondi uusi kohustusi, ning nõuab sellega seoses suuremat läbipaistvust ja usaldusväärsust ning uut lähenemisviisi arengupoliitikale; kõnealuste haldusreformide suhtes tuleb kokkuleppele jõuda järgmistel Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi komiteede kohtumistel, mis toimuvad 25.–26. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

6.

toetab täies ulatuses G20 kindlat otsust reformida rahvusvahelisi finantseerimisasutusi, kuid on arvamusel, et suurema sõnaõiguse ja esindatuse andmisega arengumaadele finantsvaldkonna rahvusvahelisel tasandil ei ole võimalik oodata 2011. aastani, eelkõige pidades silmas Rahvusvahelise Valuutafondi uusi kohustusi, ning nõuab sellega seoses suuremat läbipaistvust ja usaldusväärsust ning uut lähenemisviisi arengupoliitikale; kõnealuste haldusreformide suhtes tuleb kokkuleppele jõuda järgmistel Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi komiteede kohtumistel, mis toimuvad 25.–26. aprillil 2009. aastal;

| 7. | kutsub ELi ja AKV riike üles võtma meetmeid, et kaotada arengumaades maksupettused ja kapitali ebaseaduslik väljavool, mis lähevad nendele riikidele maksma hinnanguliselt 800 miljardit eurot aastas, teisisõnu nendele antavast abist kaheksa korda suurem summa; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja AKV riike üles võtma meetmeid, et kaotada arengumaades maksupettused ja kapitali ebaseaduslik väljavool, mis lähevad nendele riikidele maksma hinnanguliselt 800 miljardit eurot aastas, teisisõnu nendele antavast abist kaheksa korda suurem summa;

| 8. | avaldab kahetsust, et G20 lubadused kaubandusabi ja ametliku arenguabi kohta olid ebapiisavad; rõhutab, et kuigi kommünikees loetletakse meetmeid arengumaailmale mõeldud vahendite suurendamiseks Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi kaudu, ei mainita seal konkreetselt asjaolu, et kaubandusabi näol oleks tegemist lisarahastamisega; |
| --- | --- |

8.

avaldab kahetsust, et G20 lubadused kaubandusabi ja ametliku arenguabi kohta olid ebapiisavad; rõhutab, et kuigi kommünikees loetletakse meetmeid arengumaailmale mõeldud vahendite suurendamiseks Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi kaudu, ei mainita seal konkreetselt asjaolu, et kaubandusabi näol oleks tegemist lisarahastamisega;

| 9. | on veendunud, et kliimamuutuse vastane võitlus peab käsitlema struktuurilisi põhjusi, ning nõuab süstemaatilist kliimamuutusega seotud riskide hindamist, mis kataks kõiki poliitika kujundamise ja otsuste tegemise aspekte, sealhulgas kaubandus, põllumajandus, toiduainetega kindlustatus jne; nõuab, et käesoleva hindamise tulemusi kasutataks säästva arengu koostööpoliitika selgete suuniste sõnastamiseks; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et kliimamuutuse vastane võitlus peab käsitlema struktuurilisi põhjusi, ning nõuab süstemaatilist kliimamuutusega seotud riskide hindamist, mis kataks kõiki poliitika kujundamise ja otsuste tegemise aspekte, sealhulgas kaubandus, põllumajandus, toiduainetega kindlustatus jne; nõuab, et käesoleva hindamise tulemusi kasutataks säästva arengu koostööpoliitika selgete suuniste sõnastamiseks;

Finantskriis

| 10. | kutsub ELi liikmesriike üles täitma oma ametliku arenguabiga seotud kohustusi, s.t 0,56 % rahvamajanduse kogutoodangust aastaks 2010 ning 0,7 % aastaks 2015, ning mitte põhjendama abi vähendamist finantskriisiga; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi liikmesriike üles täitma oma ametliku arenguabiga seotud kohustusi, s.t 0,56 % rahvamajanduse kogutoodangust aastaks 2010 ning 0,7 % aastaks 2015, ning mitte põhjendama abi vähendamist finantskriisiga;

| 11. | on arvamusel, et kõnealuseks olukorraks on vaja algatusi ja mehhanisme, et lahendada arengumaade praegused võlaprobleemid, ning kutsub ELi liikmesriike üles mitte hõlmama ametliku arenguabisse võla vähendamiseks ettenähtud ressursse; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kõnealuseks olukorraks on vaja algatusi ja mehhanisme, et lahendada arengumaade praegused võlaprobleemid, ning kutsub ELi liikmesriike üles mitte hõlmama ametliku arenguabisse võla vähendamiseks ettenähtud ressursse;

| 12. | on arvamusel, et riigisiseste ja rahvusvaheliste ressursside mobiliseerimise eesmärgil jätkusuutlikuks arenguks ning suutlikkuse suurendamiseks on vaja teha suuremaid jõupingutusi, mis tähendab seda, et kõikidele on kättesaadavad peamine majanduslik ja sotsiaalne infrastruktuur ja sotsiaalteenused; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et riigisiseste ja rahvusvaheliste ressursside mobiliseerimise eesmärgil jätkusuutlikuks arenguks ning suutlikkuse suurendamiseks on vaja teha suuremaid jõupingutusi, mis tähendab seda, et kõikidele on kättesaadavad peamine majanduslik ja sotsiaalne infrastruktuur ja sotsiaalteenused;

| 13. | tuletab meelde, et jätkusuutlikuks ja õiglaseks sissetulekuks ning rikkuse jaotumiseks on vaja modernset ja tõhusat fiskaalsüsteemi; nõuab, et AKV ja ELi koostööga edendataks maksureformi, et suurendada maksutulusid maksude tulemuslikuma kogumise, laiema maksubaasi ja tõhusama maksupettusevastase võitlusega; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et jätkusuutlikuks ja õiglaseks sissetulekuks ning rikkuse jaotumiseks on vaja modernset ja tõhusat fiskaalsüsteemi; nõuab, et AKV ja ELi koostööga edendataks maksureformi, et suurendada maksutulusid maksude tulemuslikuma kogumise, laiema maksubaasi ja tõhusama maksupettusevastase võitlusega;

| 14. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja eelkõige ELi liikmesriike üles pöörama rahvusvahelises arengupoliitikas suuremat tähelepanu tööhõive ja tööturu küsimustele, et vähendada ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise mõju arengumaade kasvule, kaubandusele ja otseste välisinvesteeringute voogudele, aidates veelgi tugevdada kauplemisvõimet ja parandada infrastruktuuri ning lihtsustades raha ülekandmist; |
| --- | --- |

14.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja eelkõige ELi liikmesriike üles pöörama rahvusvahelises arengupoliitikas suuremat tähelepanu tööhõive ja tööturu küsimustele, et vähendada ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise mõju arengumaade kasvule, kaubandusele ja otseste välisinvesteeringute voogudele, aidates veelgi tugevdada kauplemisvõimet ja parandada infrastruktuuri ning lihtsustades raha ülekandmist;

| 15. | rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus, turupõhimõtted investeerimise, ettevõtluse ja innovatsiooni edendamisel ning tõhusalt reguleeritud finantsturud on majanduskasvu, tööhõive ja vaesuse vähendamise alustoed; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus, turupõhimõtted investeerimise, ettevõtluse ja innovatsiooni edendamisel ning tõhusalt reguleeritud finantsturud on majanduskasvu, tööhõive ja vaesuse vähendamise alustoed;

| 16. | on arvamusel, et mittediskrimineeriv ja õiglane rahvusvaheline kaubandus võib olla arengu ja jätkusuutliku majanduskasvu tugev mootor, kuid kinnitab, et seda tuleks juhtida kõikide poolt kokkulepitud läbipaistvate reeglitega; tuletab AKV riikidele ja ELi liikmesriikidele meelde, kui vajalik on sidususe loomine kaubanduspoliitika ja arengueesmärkide vahel, sealhulgas majanduspartnerluslepingu läbirääkimistel; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et mittediskrimineeriv ja õiglane rahvusvaheline kaubandus võib olla arengu ja jätkusuutliku majanduskasvu tugev mootor, kuid kinnitab, et seda tuleks juhtida kõikide poolt kokkulepitud läbipaistvate reeglitega; tuletab AKV riikidele ja ELi liikmesriikidele meelde, kui vajalik on sidususe loomine kaubanduspoliitika ja arengueesmärkide vahel, sealhulgas majanduspartnerluslepingu läbirääkimistel;

| 17. | rõhutab vajadust vältida liigset reguleerimist, mis võiks takistada majanduskasvu, ning rõhutab vajadust aktiivsema dialoogi järele riigi ja äriringkondade vahel, et leida innovatiivseid võimalusi selgete reeglite kehtestamiseks, tugevdada omandiõiguse järgimist ning luua finantsinfrastruktuur, millega edendatakse mikroettevõtteid ja VKEsid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust vältida liigset reguleerimist, mis võiks takistada majanduskasvu, ning rõhutab vajadust aktiivsema dialoogi järele riigi ja äriringkondade vahel, et leida innovatiivseid võimalusi selgete reeglite kehtestamiseks, tugevdada omandiõiguse järgimist ning luua finantsinfrastruktuur, millega edendatakse mikroettevõtteid ja VKEsid;

| 18. | kutsub AKVd ja ELi praeguse finantskriisi AKV riikidele avalduvat mõju silmas pidades üles võtma endale kohustust pidada avatuid, läbipaistvaid ja kõikehõlmavaid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle; |
| --- | --- |

18.

kutsub AKVd ja ELi praeguse finantskriisi AKV riikidele avalduvat mõju silmas pidades üles võtma endale kohustust pidada avatuid, läbipaistvaid ja kõikehõlmavaid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle;

| 19. | kutsub kõiki sidusrühmi üles tegema koostööd, et tagada Doha arenguvooru edukas, jätkusuutlik ja õigeaegne sulgemine; |
| --- | --- |

19.

kutsub kõiki sidusrühmi üles tegema koostööd, et tagada Doha arenguvooru edukas, jätkusuutlik ja õigeaegne sulgemine;

Toidukriis

| 20. | kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles parandama arengupoliitika sidusust põllumajandus- ja kaubandusvaldkonnas; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles parandama arengupoliitika sidusust põllumajandus- ja kaubandusvaldkonnas;

| 21. | kordab põhimõtet „õigus toidule”; tuletab ELi ja AKV riigijuhtidele meelde, et nad on lubanud aastaks 2015 poole võrra vähendada inimeste arvu, kes kannatavad nälga, ning nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja AKV riigid võtaksid ja rahastaksid nõuetekohaselt kõiki meetmeid, mida on vaja kõnealuse kohustuse täitmiseks; |
| --- | --- |

21.

kordab põhimõtet „õigus toidule”; tuletab ELi ja AKV riigijuhtidele meelde, et nad on lubanud aastaks 2015 poole võrra vähendada inimeste arvu, kes kannatavad nälga, ning nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja AKV riigid võtaksid ja rahastaksid nõuetekohaselt kõiki meetmeid, mida on vaja kõnealuse kohustuse täitmiseks;

| 22. | kutsub AKV ja ELi valitsusi üles rahuldama kõige rohkem ohustatud inimeste, eriti naiste ja laste kiireloomulisi vajadusi, tõhustades jätkusuutlikku toitumisabi ja turvavõrke ning laiendades sotsiaalkaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

22.

kutsub AKV ja ELi valitsusi üles rahuldama kõige rohkem ohustatud inimeste, eriti naiste ja laste kiireloomulisi vajadusi, tõhustades jätkusuutlikku toitumisabi ja turvavõrke ning laiendades sotsiaalkaitsesüsteeme;

| 23. | kutsub AKV valitsusi üles kaasama põllumajandus- ja maakasutuspoliitika väljatöötamisse talunikke ja karjakasvatajaid, kellest paljud on naised, ning tagama nende juurdepääsu maale, krediidile ja uutele tehnoloogiatele, mille tulemusel tootmine suureneb; |
| --- | --- |

23.

kutsub AKV valitsusi üles kaasama põllumajandus- ja maakasutuspoliitika väljatöötamisse talunikke ja karjakasvatajaid, kellest paljud on naised, ning tagama nende juurdepääsu maale, krediidile ja uutele tehnoloogiatele, mille tulemusel tootmine suureneb;

| 24. | nõuab Cotonou partnerluslepingu kestva läbivaatamise raames artikli 54 läbivaatamist nende eesmärkide kohandamiseks, mis on sätestatud aastatuhande arengueesmärgi 1 all ning millega nähakse ette nälga kannatavate inimeste arvu vähendamist aastaks 2015 poole võrra; |
| --- | --- |

24.

nõuab Cotonou partnerluslepingu kestva läbivaatamise raames artikli 54 läbivaatamist nende eesmärkide kohandamiseks, mis on sätestatud aastatuhande arengueesmärgi 1 all ning millega nähakse ette nälga kannatavate inimeste arvu vähendamist aastaks 2015 poole võrra;

| 25. | kutsub AKV ja ELi valitsusi üles ühiselt tagama, et piisavalt abi ja riigiraha eraldatakse toiduga kindlustatuse saavutamiseks, nagu on märgitud AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 2004. aasta juuni Maputo deklaratsioonis (45); |
| --- | --- |

25.

kutsub AKV ja ELi valitsusi üles ühiselt tagama, et piisavalt abi ja riigiraha eraldatakse toiduga kindlustatuse saavutamiseks, nagu on märgitud AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 2004. aasta juuni Maputo deklaratsioonis (45);

| 26. | kutsub jõukaid riike, sealhulgas ELi liikmesriike ja USA uut valitsust üles vähendama põllumajandustoetusi ning kaotama põllumajandustoodete ekspordisoodustused, mida suurem osa jõukaid riike lubas teha Doha arenguvooru alguses, kuigi seni ei ole erilist arengut toimunud; |
| --- | --- |

26.

kutsub jõukaid riike, sealhulgas ELi liikmesriike ja USA uut valitsust üles vähendama põllumajandustoetusi ning kaotama põllumajandustoodete ekspordisoodustused, mida suurem osa jõukaid riike lubas teha Doha arenguvooru alguses, kuigi seni ei ole erilist arengut toimunud;

| 27. | mõistab teravalt hukka spekulantide tegevuse esmatarbekaupade, põllumajandustoorme ja energiaturgudel, millega kaasneb toiduhindade kõikumise suurendamine ja ülemaailmse toidukriisi süvendamine; rõhutab, et nälja pealt kasu lõikamist heaks ei kiideta, ning nõuab, et riigisisesel ja rahvusvahelisel tasandil toimiks asjakohane reguleerimine ja tõhus järelevalve, et hoida ära toidu saamise õiguse rikkumist spekuleerimise teel; kutsub ELi ning AKV riike ja ettevõtteid üles täitma täies ulatuses mäetööstuse läbipaistvust käsitlevat algatust; |
| --- | --- |

27.

mõistab teravalt hukka spekulantide tegevuse esmatarbekaupade, põllumajandustoorme ja energiaturgudel, millega kaasneb toiduhindade kõikumise suurendamine ja ülemaailmse toidukriisi süvendamine; rõhutab, et nälja pealt kasu lõikamist heaks ei kiideta, ning nõuab, et riigisisesel ja rahvusvahelisel tasandil toimiks asjakohane reguleerimine ja tõhus järelevalve, et hoida ära toidu saamise õiguse rikkumist spekuleerimise teel; kutsub ELi ning AKV riike ja ettevõtteid üles täitma täies ulatuses mäetööstuse läbipaistvust käsitlevat algatust;

| 28. | märgib ärevusega, et EÜ on sõlmimas tehingut banaanide osas enamsoodustusrežiimi tarnijatega Ladina-Ameerikas, mis seab ohtu AKV (46) riikide banaanitööstuse elujõulisuse ning eelkõige väikeste ja haavatavate majanduste jätkusuutliku majandus- ja sotsiaalarengu; kutsub komisjoni üles tagama, et võetakse meetmed kõige haavatavamate väikebanaanikasvatajate toimetuleku tagamiseks; |
| --- | --- |

28.

märgib ärevusega, et EÜ on sõlmimas tehingut banaanide osas enamsoodustusrežiimi tarnijatega Ladina-Ameerikas, mis seab ohtu AKV (46) riikide banaanitööstuse elujõulisuse ning eelkõige väikeste ja haavatavate majanduste jätkusuutliku majandus- ja sotsiaalarengu; kutsub komisjoni üles tagama, et võetakse meetmed kõige haavatavamate väikebanaanikasvatajate toimetuleku tagamiseks;

| 29. | kutsub ELi institutsioone üles rakendama kiiresti hiljuti kokkulepitud ettepanekut 1 miljardi USA dollari suuruse toiduainete rahastamisvahendi kohta ilma vastavate kärbete tegemiseta kahepoolse abi eelarvetes, ning võtta toiduainete tootmine jälle rahvusvahelisel tasandil arutlusele vastavalt Cotonou partnerluslepingu artikli 23 punktile d; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi institutsioone üles rakendama kiiresti hiljuti kokkulepitud ettepanekut 1 miljardi USA dollari suuruse toiduainete rahastamisvahendi kohta ilma vastavate kärbete tegemiseta kahepoolse abi eelarvetes, ning võtta toiduainete tootmine jälle rahvusvahelisel tasandil arutlusele vastavalt Cotonou partnerluslepingu artikli 23 punktile d;

| 30. | kutsub ELi ja AKV riike üles töötama välja mehhanisme ja poliitikat, et pehmendada kaubahindade kõikumiste mõju ning innustada võimaluse korral kohalike ja AKV riikide majandust toetavate tööstuste mitmekesistamist; tõdeb, et tehno- ja ärioskuste siirdel võib olla arengule positiivne mõju; kutsub AKV ja ELi riike üles tegema jõupingutusi, et maksimeerida sidemeid omamaise tootmisega, tõhustada tehnosiiret ja luua koolitusvõimalusi kohalikule tööjõule; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja AKV riike üles töötama välja mehhanisme ja poliitikat, et pehmendada kaubahindade kõikumiste mõju ning innustada võimaluse korral kohalike ja AKV riikide majandust toetavate tööstuste mitmekesistamist; tõdeb, et tehno- ja ärioskuste siirdel võib olla arengule positiivne mõju; kutsub AKV ja ELi riike üles tegema jõupingutusi, et maksimeerida sidemeid omamaise tootmisega, tõhustada tehnosiiret ja luua koolitusvõimalusi kohalikule tööjõule;

| 31. | rõhutab, et EL ja AKV peavad viivitamata töötama välja põhjalikud ja tõhusad strateegiad, et tegeleda hädaolukorraga põllumajandussektoris, mida põhjustavad loodusõnnetused; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et EL ja AKV peavad viivitamata töötama välja põhjalikud ja tõhusad strateegiad, et tegeleda hädaolukorraga põllumajandussektoris, mida põhjustavad loodusõnnetused;

| 32. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, komisjonile ning G20 valitsustele ja sekretariaadile. |
| --- | --- |

32.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, komisjonile ning G20 valitsustele ja sekretariaadile.

RESOLUTSIOON (47)

rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

kohtudes Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil 2009. aastal;

| — | võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse 10. märtsi 1988. aasta meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise ÜRO konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. märtsi 1988. aasta meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise ÜRO konventsiooni;

| — | võttes arvesse ELi Nõukogu eesistujariigi 3. veebruaril 2009. aastal Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni Somaalia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Nõukogu eesistujariigi 3. veebruaril 2009. aastal Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni Somaalia kohta;

| — | võttes arvesse Somaaliat käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1844 (2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Somaaliat käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1844 (2008);

| — | võttes arvesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri Javier Solana 23. veebruari 2009. aasta ja 4. aprilli 2009. aasta avaldusi ja Euroopa Komisjoni liikme Louis Micheli 26. veebruari 2008. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri Javier Solana 23. veebruari 2009. aasta ja 4. aprilli 2009. aasta avaldusi ja Euroopa Komisjoni liikme Louis Micheli 26. veebruari 2008. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu täitevnõukogu 30. jaanuaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) vastu võetud otsuseid ja deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu täitevnõukogu 30. jaanuaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) vastu võetud otsuseid ja deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel 4. veebruaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) välja antud kommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel 4. veebruaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) välja antud kommünikeed;

| — | võttes arvesse deklaratsiooni, mis võeti vastu 29. oktoobril 2008. aastal Nairobis (Kenya) toimunud Valitsustevahelise Arenguameti riigipeade ja valitsusjuhtide assamblee 13. erakorralisel istungjärgul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni, mis võeti vastu 29. oktoobril 2008. aastal Nairobis (Kenya) toimunud Valitsustevahelise Arenguameti riigipeade ja valitsusjuhtide assamblee 13. erakorralisel istungjärgul;

| — | võttes arvesse 27. jaanuaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Valitsustevahelise Arenguameti ministrite nõukogu 32. erakorralisel istungjärgul välja antud kommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuaril 2009. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Valitsustevahelise Arenguameti ministrite nõukogu 32. erakorralisel istungjärgul välja antud kommünikeed;

| — | võttes arvesse AKV ministrite nõukogu poolt 10.–14. detsembril 2007. aastal Brüsselis (Belgia) toimunud AKV ministrite nõukogu 86. istungjärgul vastu võetud AKV suursaadikute komitee raportit AKV riikide rühma tuleviku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV ministrite nõukogu poolt 10.–14. detsembril 2007. aastal Brüsselis (Belgia) toimunud AKV ministrite nõukogu 86. istungjärgul vastu võetud AKV suursaadikute komitee raportit AKV riikide rühma tuleviku kohta;

| — | võttes arvesse AKV sekretariaadi projekti töötada välja näitajad piirkondlike integratsiooniprotsesside mõõtmiseks ja kontrollimiseks kuues AKV piirkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV sekretariaadi projekti töötada välja näitajad piirkondlike integratsiooniprotsesside mõõtmiseks ja kontrollimiseks kuues AKV piirkonnas;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta ja 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaalias (48) ning oma varasemaid resolutsioone Somaalia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta ja 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaalias (48) ning oma varasemaid resolutsioone Somaalia kohta;

| — | võttes arvesse Aafrika Parlamentaarse Liidu 30. novembril 2008. aastal vastu võetud resolutsiooni olukorra kohta Somaalias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Parlamentaarse Liidu 30. novembril 2008. aastal vastu võetud resolutsiooni olukorra kohta Somaalias;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 10. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni ja 22. detsembri 2008. aasta kommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 10. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni ja 22. detsembri 2008. aasta kommünikeed;

| — | võttes arvesse relvastatud vastasseisu lõpetamise rakendusviise käsitlevate dokumentide ning föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia Taasvabastamise Liidu ühiseid poliitilisi eesmärke käsitleva ühisdeklaratsiooni allakirjutamist 26. oktoobril 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvastatud vastasseisu lõpetamise rakendusviise käsitlevate dokumentide ning föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia Taasvabastamise Liidu ühiseid poliitilisi eesmärke käsitleva ühisdeklaratsiooni allakirjutamist 26. oktoobril 2008. aastal;

| — | võttes arvesse 26.–27. veebruaril 2009. aastal Ahmedou Ould-Abdallahi (ÜRO eriesindaja Somaalias) juhatusel toimunud Somaalia rahvusvahelise kontaktrühma 14. kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. veebruaril 2009. aastal Ahmedou Ould-Abdallahi (ÜRO eriesindaja Somaalias) juhatusel toimunud Somaalia rahvusvahelise kontaktrühma 14. kohtumise järeldusi,

| A. | kinnitab, et oluline on austada Somaalia territoriaalset terviklikkust, suveräänsust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust; |
| --- | --- |

A.

kinnitab, et oluline on austada Somaalia territoriaalset terviklikkust, suveräänsust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust;

| B. | arvestades, et Somaalia on viimased 17 aastat olnud väga ebakindel riik, kus on praegu maailma üks suurimaid humanitaar- ja julgeolekukriise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Somaalia on viimased 17 aastat olnud väga ebakindel riik, kus on praegu maailma üks suurimaid humanitaar- ja julgeolekukriise;

| C. | arvestades, et 9. juunil 2008. aastal Djiboutis kirjutasid föderaalne üleminekuvalitsus ja Somaalia Taasvabastamise Liit alla võimujagamise lepingule; arvestades, et Djibouti rahuprotsessi esialgne eesmärk oli algatada riigisisene laiapõhjaline leppimine ning luua tugev ja kõikehõlmav poliitiline liit, mis on võimeline tagama rahu, lepitama riiki ja taaslooma riigi keskvõimu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 9. juunil 2008. aastal Djiboutis kirjutasid föderaalne üleminekuvalitsus ja Somaalia Taasvabastamise Liit alla võimujagamise lepingule; arvestades, et Djibouti rahuprotsessi esialgne eesmärk oli algatada riigisisene laiapõhjaline leppimine ning luua tugev ja kõikehõlmav poliitiline liit, mis on võimeline tagama rahu, lepitama riiki ja taaslooma riigi keskvõimu;

| D. | arvestades, et rahuprotsessi on muutnud veelgi keerulisemaks erimeelsused Somaalia Taasvabastamise Liidu ja föderaalse üleminekuvalitsuse vahel ning selliste äärmuslike sõjaliste rühmituste nagu Al-Shababi edu, kes veel rahuprotsessis ei osale ning on oma võimu alla haaranud osa Somaaliast, sh Baidoa, kus varem tegutses parlament; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahuprotsessi on muutnud veelgi keerulisemaks erimeelsused Somaalia Taasvabastamise Liidu ja föderaalse üleminekuvalitsuse vahel ning selliste äärmuslike sõjaliste rühmituste nagu Al-Shababi edu, kes veel rahuprotsessis ei osale ning on oma võimu alla haaranud osa Somaaliast, sh Baidoa, kus varem tegutses parlament;

| E. | arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised, sealhulgas piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ja tsiviilinfrastruktuuri vastu, kõigi konflikti osapoolte poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised, sealhulgas piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ja tsiviilinfrastruktuuri vastu, kõigi konflikti osapoolte poolt;

| F. | arvestades, et viimase aasta jooksul on Somaalias sagenenud laste inimõiguste rasked rikkumised, alates tapmistest ja vägistamistest lõpetades lapssõdurite värbamise ja humanitaarabi kohaletoimetamise keelamisega nendele, kes seda vajavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimase aasta jooksul on Somaalias sagenenud laste inimõiguste rasked rikkumised, alates tapmistest ja vägistamistest lõpetades lapssõdurite värbamise ja humanitaarabi kohaletoimetamise keelamisega nendele, kes seda vajavad;

| G. | arvestades, et alates 2007. aasta veebruarist on ligikaudu 340 000 somaallast põgenenud Muqdishos toimuva sõjategevuse eest, sellal kui 2,6 miljonit somaallast ehk ligikaudu 35 % elanikkonnast vajavad humanitaarabi ning ümberasustatud inimesi on 1,3 miljonit; arvestades, et paljusid põgenikke röövisid, vägistasid või peksid põgenemisel Somaaliast palgasõdurid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2007. aasta veebruarist on ligikaudu 340 000 somaallast põgenenud Muqdishos toimuva sõjategevuse eest, sellal kui 2,6 miljonit somaallast ehk ligikaudu 35 % elanikkonnast vajavad humanitaarabi ning ümberasustatud inimesi on 1,3 miljonit; arvestades, et paljusid põgenikke röövisid, vägistasid või peksid põgenemisel Somaaliast palgasõdurid;

| H. | avaldab tunnustust Kenyale, kes on Daadabi põgenikelaagrites vastu võtnud 250 000 põgenikku; arvestades, et sadu somaallasi, kes on üritanud põgeneda Jeemenisse, on uppunud Adeni lahes, ning inimestega kaubitsejad on jätnud paljud merele; |
| --- | --- |

H.

avaldab tunnustust Kenyale, kes on Daadabi põgenikelaagrites vastu võtnud 250 000 põgenikku; arvestades, et sadu somaallasi, kes on üritanud põgeneda Jeemenisse, on uppunud Adeni lahes, ning inimestega kaubitsejad on jätnud paljud merele;

| I. | arvestades, et Etioopia viis oma sõjaväe Somaaliast välja osana rahulepingust, mida toetab ÜRO ning mille sõlmisid nõrk üleminekuvalitsus ja põhiopositsiooni mõõdukas rühm; arvestades, et Etioopia sõjaväe väljaviimine, vaatamata hirmule ebastabiilse võimuvaakumi tekkimise ees, ja uue presidendi valimine annab võimaluse käivitada Somaaliasisest lepitusprotsessi; arvestades, et Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), mis alates 2007. aasta märtsist on tegutsenud peamiselt Muqdishos, jääb nüüd ainukeseks kohalviibivaks missiooniks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Etioopia viis oma sõjaväe Somaaliast välja osana rahulepingust, mida toetab ÜRO ning mille sõlmisid nõrk üleminekuvalitsus ja põhiopositsiooni mõõdukas rühm; arvestades, et Etioopia sõjaväe väljaviimine, vaatamata hirmule ebastabiilse võimuvaakumi tekkimise ees, ja uue presidendi valimine annab võimaluse käivitada Somaaliasisest lepitusprotsessi; arvestades, et Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), mis alates 2007. aasta märtsist on tegutsenud peamiselt Muqdishos, jääb nüüd ainukeseks kohalviibivaks missiooniks;

| J. | arvestades, et tsiviilelanike ja humanitaartöötajate vastu suunatud vägivald, millega rikutakse rahvusvahelist humanitaarõigust, ning rünnakud AMISOMi töötajate ja positsioonide vastu ning kõik vägivallateod ja vägivallaga ähvardamised nende poolt, kes soovivad õõnestada poliitilist protsessi, takistavad AMISOMi tegevust ja kahjustavad piirkondlikku rahu ja stabiilsust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tsiviilelanike ja humanitaartöötajate vastu suunatud vägivald, millega rikutakse rahvusvahelist humanitaarõigust, ning rünnakud AMISOMi töötajate ja positsioonide vastu ning kõik vägivallateod ja vägivallaga ähvardamised nende poolt, kes soovivad õõnestada poliitilist protsessi, takistavad AMISOMi tegevust ja kahjustavad piirkondlikku rahu ja stabiilsust;

| K. | arvestades, et aasta algusest alates on Etioopia Somaalia piirkonnas asuvasse Dolo Aso piirilinna saabunud hinnanguliselt 10 000 põgenikku ning järgmiste nädalate jooksul tõuseb põgenike arv eeldatavasti 25 000ni; arvestades, et põgenikeks on enamasti naised ja lapsed, kes on riigist lahkunud pärast Etioopia sõjaväe väljaviimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et aasta algusest alates on Etioopia Somaalia piirkonnas asuvasse Dolo Aso piirilinna saabunud hinnanguliselt 10 000 põgenikku ning järgmiste nädalate jooksul tõuseb põgenike arv eeldatavasti 25 000ni; arvestades, et põgenikeks on enamasti naised ja lapsed, kes on riigist lahkunud pärast Etioopia sõjaväe väljaviimist;

| L. | arvestades, et viimase kolme aasta jooksul on märkimisväärselt sagenenud piraatide õnnestunud rünnakud (2006. aastal 10, 2007. aastal 35, 2008. aastal 43 ja 2009. aastal seni 9) ning pantvangide võtmine ja laevade kaaperdamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimase kolme aasta jooksul on märkimisväärselt sagenenud piraatide õnnestunud rünnakud (2006. aastal 10, 2007. aastal 35, 2008. aastal 43 ja 2009. aastal seni 9) ning pantvangide võtmine ja laevade kaaperdamine;

| M. | arvestades, et avamere piraatlus ohustab üha rohkem inimeste elusid ja turvalisust ning takistab humanitaarabi osutamist, eriti meredel, mis asuvad Somaalia ja teiste nn Aafrika Sarve riikide lähedal; arvestades, et kõnealused piraatlus ja relvastatud röövid toimuvad Somaalias jätkuva konflikti ja poliitilise ebastabiilsuse tõttu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et avamere piraatlus ohustab üha rohkem inimeste elusid ja turvalisust ning takistab humanitaarabi osutamist, eriti meredel, mis asuvad Somaalia ja teiste nn Aafrika Sarve riikide lähedal; arvestades, et kõnealused piraatlus ja relvastatud röövid toimuvad Somaalias jätkuva konflikti ja poliitilise ebastabiilsuse tõttu;

| N. | arvestades, et piraatlusele aitab samuti kaasa Somaalia vetes toimuv laiahaardeline ebaseaduslik kalastamine, millega hävitatakse somaallastele hädavajalikku toiduressurssi ja kohalike kalurite sissetulekuallikat; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piraatlusele aitab samuti kaasa Somaalia vetes toimuv laiahaardeline ebaseaduslik kalastamine, millega hävitatakse somaallastele hädavajalikku toiduressurssi ja kohalike kalurite sissetulekuallikat;

| O. | arvestades, et vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandele on Somaalia rannikule ladustatud ebaseadusliku veo käigus suur hulk lekkivaid toksilisi jäätmeid, ilma et oleks mingitki tähelepanu pööratud kohaliku elanikkonna tervisele ja keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandele on Somaalia rannikule ladustatud ebaseadusliku veo käigus suur hulk lekkivaid toksilisi jäätmeid, ilma et oleks mingitki tähelepanu pööratud kohaliku elanikkonna tervisele ja keskkonnakaitsele;

| P. | arvestades, et vastavalt samale aruandele on merre jäetud jäätmed osaliselt pärit Euroopa Liidust, ning et kõnealused jäätmed kahjustavad pöördumatult inimeste tervist ja ümbritsevat keskkonda, mis on inimõiguste häbematult suur rikkumine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastavalt samale aruandele on merre jäetud jäätmed osaliselt pärit Euroopa Liidust, ning et kõnealused jäätmed kahjustavad pöördumatult inimeste tervist ja ümbritsevat keskkonda, mis on inimõiguste häbematult suur rikkumine;

| Q. | arvestades, et piraatluse tõttu pidi maailma toiduabi programm peatama toiduabi saatmise Somaaliasse, mis muutis juba niigi ebakindla humanitaarolukorra veelgi halvemaks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et piraatluse tõttu pidi maailma toiduabi programm peatama toiduabi saatmise Somaaliasse, mis muutis juba niigi ebakindla humanitaarolukorra veelgi halvemaks;

| R. | arvestades, et EL käivitas 8. detsembril 2008. aastal mereoperatsiooni EU NAVFOR Somalia (ehk operatsioon Atalanta), mille eesmärk on kaitsta maailma toiduabi programmi merekonvoisid ja teisi Somaalia lähedastes vetes liiklevaid kaubalaevu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL käivitas 8. detsembril 2008. aastal mereoperatsiooni EU NAVFOR Somalia (ehk operatsioon Atalanta), mille eesmärk on kaitsta maailma toiduabi programmi merekonvoisid ja teisi Somaalia lähedastes vetes liiklevaid kaubalaevu;

| S. | arvestades, et piraatlusega ei ole võimalik võidelda üksnes sõjaliste vahendite abil, vaid Somaalias tuleb ennekõike edendada edukalt rahu, arengu ja riigi ülesehitamist, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et piraatlusega ei ole võimalik võidelda üksnes sõjaliste vahendite abil, vaid Somaalias tuleb ennekõike edendada edukalt rahu, arengu ja riigi ülesehitamist,

Hiljuti toimunud poliitilised sündmused

| 1. | toetab kindlalt pärast 2008. aasta detsembrit tehtud edusamme, eelkõige laiendatud ja terviklikuma parlamendi loomist, üleminekuaja pikendamist, šeik Sharif Sheikh Ahmedi valimist presidendiks ning peaministri ja valitsuskabineti ametisse määramist; tunnustab ja toetab kõnealust uut protsessi kui Somaalia käivitatud ja juhitud rahu- ja lepitusprotsessi; |
| --- | --- |

1.

toetab kindlalt pärast 2008. aasta detsembrit tehtud edusamme, eelkõige laiendatud ja terviklikuma parlamendi loomist, üleminekuaja pikendamist, šeik Sharif Sheikh Ahmedi valimist presidendiks ning peaministri ja valitsuskabineti ametisse määramist; tunnustab ja toetab kõnealust uut protsessi kui Somaalia käivitatud ja juhitud rahu- ja lepitusprotsessi;

| 2. | tunneb suurt heameelt valitsuse ja parlamendiliikmete viimise üle Muqdishosse ning nende pühendumust Djibouti rahuprotsessi jätkamisele; rõhutab, et viivitamata tuleb anda tõelist ja kooskõlastatud toetust, et tegeleda kokkulepitud ja omavahel seotud prioriteetsete poliitiliste, julgeolekualaste, taastamise, inimõigusalaste ja institutsioonide ülesehitamise küsimustega; näeb seda kui olulist sammu riigi toimiva juhtimise suunas Somaalias; |
| --- | --- |

2.

tunneb suurt heameelt valitsuse ja parlamendiliikmete viimise üle Muqdishosse ning nende pühendumust Djibouti rahuprotsessi jätkamisele; rõhutab, et viivitamata tuleb anda tõelist ja kooskõlastatud toetust, et tegeleda kokkulepitud ja omavahel seotud prioriteetsete poliitiliste, julgeolekualaste, taastamise, inimõigusalaste ja institutsioonide ülesehitamise küsimustega; näeb seda kui olulist sammu riigi toimiva juhtimise suunas Somaalias;

| 3. | tunneb heameelt 2009. aasta veebruaris sõlmitud vaherahu üle; kutsub kõiki Somaalia poliitilisi jõude ja asjaomaseid sidusrühmi üles rahuprotsessiga ühinema ning hoiduma uutest vägivallategudest; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt 2009. aasta veebruaris sõlmitud vaherahu üle; kutsub kõiki Somaalia poliitilisi jõude ja asjaomaseid sidusrühmi üles rahuprotsessiga ühinema ning hoiduma uutest vägivallategudest;

| 4. | nõuab, et riigisiseses arutelus ja lepitusprotsessis osaleksid kodanikuühiskonna organisatsioonid ning eelkõige naiste organisatsioonid; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et riigisiseses arutelus ja lepitusprotsessis osaleksid kodanikuühiskonna organisatsioonid ning eelkõige naiste organisatsioonid;

| 5. | rõhutab, et hädavajalik on taastada riigis kiiresti avalik kord, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine; märgib, et president Ahmed on nõustunud šariaadi kehtestamisega; rõhutab, et šariaati tuleks kodifitseerida, et vältida selle valesti tõlgendamist inimõiguste rikkumistel, ning samuti rõhutab, et iga õigusalase muutusega tuleks austada inimõigusi ja eriti naiste õigusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et hädavajalik on taastada riigis kiiresti avalik kord, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine; märgib, et president Ahmed on nõustunud šariaadi kehtestamisega; rõhutab, et šariaati tuleks kodifitseerida, et vältida selle valesti tõlgendamist inimõiguste rikkumistel, ning samuti rõhutab, et iga õigusalase muutusega tuleks austada inimõigusi ja eriti naiste õigusi;

| 6. | nõuab, et uued juhid looks ja rakendaks kava, mille eesmärk on luua viivitamata elujõulised institutsioonid 2011. aasta augustiks, mis on üleminekuaja föderaalharta pikendamisega kehtestatud ajavahemik; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et uued juhid looks ja rakendaks kava, mille eesmärk on luua viivitamata elujõulised institutsioonid 2011. aasta augustiks, mis on üleminekuaja föderaalharta pikendamisega kehtestatud ajavahemik;

Djibouti leping ja rahvusvahelise üldsuse kohustused

| 7. | avaldab tänu Djibouti Vabariigile Somaalias rahuprotsessi käigus vahendajana tegutsemise eest ning stabiilsuse ja rahu nimel töötamise eest, et taastada piirkonnas rahulik olukord; |
| --- | --- |

7.

avaldab tänu Djibouti Vabariigile Somaalias rahuprotsessi käigus vahendajana tegutsemise eest ning stabiilsuse ja rahu nimel töötamise eest, et taastada piirkonnas rahulik olukord;

| 8. | avaldab kiitust Kenyale Somaalias lepituskonverentsi korraldamise ja vahendamise eest Valitsustevahelise Arenguameti egiidi all, mille tulemusel loodi föderaalne üleminekuvalitsus; jagab Aafrika Liidu tunnustust Etioopiale tehtud ohvrite ja võetud kohustuse eest leida püsiv lahendus Somaalia konfliktile; |
| --- | --- |

8.

avaldab kiitust Kenyale Somaalias lepituskonverentsi korraldamise ja vahendamise eest Valitsustevahelise Arenguameti egiidi all, mille tulemusel loodi föderaalne üleminekuvalitsus; jagab Aafrika Liidu tunnustust Etioopiale tehtud ohvrite ja võetud kohustuse eest leida püsiv lahendus Somaalia konfliktile;

| 9. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles tugevdama ÜRO relvaembargot ja kontrollima lennujaamu ja sadamaid tagamaks, et riiki ei toodaks ebaseaduslikke relvi ja et muuta paremaks üldist julgeolekuolukorda; |
| --- | --- |

9.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles tugevdama ÜRO relvaembargot ja kontrollima lennujaamu ja sadamaid tagamaks, et riiki ei toodaks ebaseaduslikke relvi ja et muuta paremaks üldist julgeolekuolukorda;

| 10. | kutsub kõiki konflikti osapooli üles lõpetama tsiviilelanike ründamist, surmaga ähvardamist, vägistamist, ebaseaduslikku kinnipidamist, röövimist, hirmutamist ja varastamist, ning järgima täielikult Genfi konventsioonide ühise artikli 3 sätteid; kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama jõupingutusi, et tagada nõuetekohased karistused isikutele, kes on nimetatud tegudes süüdi; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki konflikti osapooli üles lõpetama tsiviilelanike ründamist, surmaga ähvardamist, vägistamist, ebaseaduslikku kinnipidamist, röövimist, hirmutamist ja varastamist, ning järgima täielikult Genfi konventsioonide ühise artikli 3 sätteid; kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama jõupingutusi, et tagada nõuetekohased karistused isikutele, kes on nimetatud tegudes süüdi;

| 11. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles suurendama kontrolli inimõiguste olukorra üle ja parandama selle kohta aruandmist, andma abi ja nõu üleminekuaja föderaalsetele institutsioonidele ja toetama inimõiguste kaitsjaid igal pool Somaalias; |
| --- | --- |

11.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles suurendama kontrolli inimõiguste olukorra üle ja parandama selle kohta aruandmist, andma abi ja nõu üleminekuaja föderaalsetele institutsioonidele ja toetama inimõiguste kaitsjaid igal pool Somaalias;

| 12. | kutsub Somaalia rahvusvahelist kontaktrühma, Aafrika Liitu ja föderaalse üleminekuvalitsuse doonorriike, sh ELi, Norrat ja USAd üles toetama 1991. aastast alates Somaalias toimunud rahvusvahelise inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste uurimisega tegelevaid mehhanisme; |
| --- | --- |

12.

kutsub Somaalia rahvusvahelist kontaktrühma, Aafrika Liitu ja föderaalse üleminekuvalitsuse doonorriike, sh ELi, Norrat ja USAd üles toetama 1991. aastast alates Somaalias toimunud rahvusvahelise inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumiste uurimisega tegelevaid mehhanisme;

| 13. | tunneb heameelt föderaalse üleminekuvalitsuse võetud kohustuse üle võtta kasutusele tõhus ja usaldusväärne valitsemisviis vastavalt ülevaatlikele ettepanekutele, mis esitati 2008. aasta detsembris New Yorgis toimunud rahvusvahelise kontaktrühma kohtumisel; tunneb ka heameelt asjaolu üle, et Somaalia üleminekuaja institutsioonid on kutsunud lepitusprotsessiga ühinema kõiki Somaalia sidusrühmi nii Somaaliast kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt föderaalse üleminekuvalitsuse võetud kohustuse üle võtta kasutusele tõhus ja usaldusväärne valitsemisviis vastavalt ülevaatlikele ettepanekutele, mis esitati 2008. aasta detsembris New Yorgis toimunud rahvusvahelise kontaktrühma kohtumisel; tunneb ka heameelt asjaolu üle, et Somaalia üleminekuaja institutsioonid on kutsunud lepitusprotsessiga ühinema kõiki Somaalia sidusrühmi nii Somaaliast kui ka sellest väljaspool;

| 14. | väljendab heameelt rahvusvahelise kontaktrühma otsuse üle anda regulaarselt ajakohastatud ülevaadet seoses kuuekuuliste tegevuskavadega, mis töötati välja partnerluses föderaalse üleminekuvalitsusega; toetab kindlalt rahvusvahelise kontaktrühma üleskutset edendada lisaressursside andmise abil kiireid taastamisalgatusi, nagu uute töökohtade loomine, sotsiaalteenuste osutamine ja elatise teenimisega seotud tegevused, millel on kohene positiivne mõju somaallaste heaolule, turvalisele keskkonnale ja Somaalia edaspidisele stabiilsusele, ning toetada poliitilisi ja rahalisi investeeringuid, mida on juba teinud rahvusvaheline üldsus; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt rahvusvahelise kontaktrühma otsuse üle anda regulaarselt ajakohastatud ülevaadet seoses kuuekuuliste tegevuskavadega, mis töötati välja partnerluses föderaalse üleminekuvalitsusega; toetab kindlalt rahvusvahelise kontaktrühma üleskutset edendada lisaressursside andmise abil kiireid taastamisalgatusi, nagu uute töökohtade loomine, sotsiaalteenuste osutamine ja elatise teenimisega seotud tegevused, millel on kohene positiivne mõju somaallaste heaolule, turvalisele keskkonnale ja Somaalia edaspidisele stabiilsusele, ning toetada poliitilisi ja rahalisi investeeringuid, mida on juba teinud rahvusvaheline üldsus;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama jätkuvalt institutsioonide ülesehitamist Somaalias; nõuab tungivalt AMISOMi tugevdamist ja ÜRO stabiliseerimisjõudude kohaleviimist niipea, kui poliitilised ja julgeolekutingimused seda võimaldavad; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama jätkuvalt institutsioonide ülesehitamist Somaalias; nõuab tungivalt AMISOMi tugevdamist ja ÜRO stabiliseerimisjõudude kohaleviimist niipea, kui poliitilised ja julgeolekutingimused seda võimaldavad;

AMISOMi tähtsus

| 16. | nõuab, et ÜRO peasekretär looks viivitamata erifondi AMISOMi toetamiseks, kuni ÜRO saadab sinna rahuvalvemissiooni; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et ÜRO peasekretär looks viivitamata erifondi AMISOMi toetamiseks, kuni ÜRO saadab sinna rahuvalvemissiooni;

| 17. | nõuab tungivalt, et eriti pärast Etioopia sõjaväe väljaviimist antaks AMISOMile ja kõikidele tulevastele ÜRO rahuvalvemissioonidele ülesanne kaitsta tsiviilelanikke, eriti naisi, lapsi ja riigi sees ümberasunud inimesi, ning et nendega kaasneks tõhus inimõigustealane tegevus, mis hõlmaks inimõiguste rikkumiste seiret, uurimist ja aruandlust; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et eriti pärast Etioopia sõjaväe väljaviimist antaks AMISOMile ja kõikidele tulevastele ÜRO rahuvalvemissioonidele ülesanne kaitsta tsiviilelanikke, eriti naisi, lapsi ja riigi sees ümberasunud inimesi, ning et nendega kaasneks tõhus inimõigustealane tegevus, mis hõlmaks inimõiguste rikkumiste seiret, uurimist ja aruandlust;

| 18. | avaldab kiitust Aafrika riikidele ning eriti Ugandale ja Burundile nende tegevuse eest ning mõistab hukka hiljuti toimunud rünnakud, kus hukkusid ja said haavata mitu AMISOMi Uganda ja Burundi sõdurit ning palju tsiviilelanikke; toetab AMISOMi ja selle sõjaväe võetud kohustust, mis toimub erakordselt rasketes tingimustes, ning kutsub kõiki Somaalia osapooli toetama neid, kes töötavad nende riigi rahu ja stabiilsuse nimel; |
| --- | --- |

18.

avaldab kiitust Aafrika riikidele ning eriti Ugandale ja Burundile nende tegevuse eest ning mõistab hukka hiljuti toimunud rünnakud, kus hukkusid ja said haavata mitu AMISOMi Uganda ja Burundi sõdurit ning palju tsiviilelanikke; toetab AMISOMi ja selle sõjaväe võetud kohustust, mis toimub erakordselt rasketes tingimustes, ning kutsub kõiki Somaalia osapooli toetama neid, kes töötavad nende riigi rahu ja stabiilsuse nimel;

Humanitaaralased küsimused ja inimõigused

| 19. | nõuab tungivalt, et uus valitsus võtaks kiiresti kõik nõutavad ja asjakohased meetmed, et hoida ära praeguse humanitaarkriisi halvenemine, ning tooks turvatunde ja rahu ja lõpetaks võitluse, mis on toonud kaasa elanikkonna ümberasustamise, tsiviilelanike elude ja materiaalse kaotuse, alatoitumuse ja haigused; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et uus valitsus võtaks kiiresti kõik nõutavad ja asjakohased meetmed, et hoida ära praeguse humanitaarkriisi halvenemine, ning tooks turvatunde ja rahu ja lõpetaks võitluse, mis on toonud kaasa elanikkonna ümberasustamise, tsiviilelanike elude ja materiaalse kaotuse, alatoitumuse ja haigused;

| 20. | mõistab hukka viimastel kuudel üha sagenenud rünnakud humanitaartöötajate vastu, mis on tõsiselt takistanud abioperatsioone ja aidanud kaasa humanitaarolukorra halvenemisele Somaalias; nõuab tungivalt, et uued juhid teeksid kõik vajaliku, et tagada humanitaarabi takistamatu kohale toimetamine ja abi andmine seda vajavale elanikkonnale riigis, ning võtma tõhusaid meetmeid kohalike ja rahvusvaheliste humanitaarabitöötajate turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

20.

mõistab hukka viimastel kuudel üha sagenenud rünnakud humanitaartöötajate vastu, mis on tõsiselt takistanud abioperatsioone ja aidanud kaasa humanitaarolukorra halvenemisele Somaalias; nõuab tungivalt, et uued juhid teeksid kõik vajaliku, et tagada humanitaarabi takistamatu kohale toimetamine ja abi andmine seda vajavale elanikkonnale riigis, ning võtma tõhusaid meetmeid kohalike ja rahvusvaheliste humanitaarabitöötajate turvalisuse tagamiseks;

| 21. | kutsub ÜRO humanitaarkoordinaatorit Somaalias üles pidama Djibouti rahuprotsessi käsitlevatest läbirääkimistest eraldi läbirääkimisi humanitaarabi kohaletoimetamise üle üksikute geograafiliste alade kaupa, kiirendama toidutarneid ja leevendama masendavat humanitaarolukorda; kutsub kõiki asjaomaseid valitsusi üles tagama, et humanitaarabi jõuaks selles piirkonnas takistamatult Somaalia põgenikeni, ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles oma toetust suurendama; |
| --- | --- |

21.

kutsub ÜRO humanitaarkoordinaatorit Somaalias üles pidama Djibouti rahuprotsessi käsitlevatest läbirääkimistest eraldi läbirääkimisi humanitaarabi kohaletoimetamise üle üksikute geograafiliste alade kaupa, kiirendama toidutarneid ja leevendama masendavat humanitaarolukorda; kutsub kõiki asjaomaseid valitsusi üles tagama, et humanitaarabi jõuaks selles piirkonnas takistamatult Somaalia põgenikeni, ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles oma toetust suurendama;

| 22. | kutsub uut valitsust üles tegelema esmajärjekorras õiguse küsimusega, et teha lõpp karistamatuse tundele, kuna inimõiguste rikkumiste, sh tapmiste, vägistamiste ja piinamiste ohvrid on üldiselt somaallased ning eriti somaalia naised; |
| --- | --- |

22.

kutsub uut valitsust üles tegelema esmajärjekorras õiguse küsimusega, et teha lõpp karistamatuse tundele, kuna inimõiguste rikkumiste, sh tapmiste, vägistamiste ja piinamiste ohvrid on üldiselt somaallased ning eriti somaalia naised;

| 23. | palub ELil anda igakülgset toetust püsiva demokraatliku valitsuse moodustamiseks Somaalias ja jätkama Somaalia valitsuse abistamist, et ta saavutaks kontrolli kogu riigi üle ja kehtestaks õigusriigi põhimõtted viisil, mis on kooskõlas inimõigusalaste kohustustega; |
| --- | --- |

23.

palub ELil anda igakülgset toetust püsiva demokraatliku valitsuse moodustamiseks Somaalias ja jätkama Somaalia valitsuse abistamist, et ta saavutaks kontrolli kogu riigi üle ja kehtestaks õigusriigi põhimõtted viisil, mis on kooskõlas inimõigusalaste kohustustega;

Piraatlus

| 24. | mõistab kindlalt hukka kõik piraatlusega seotud teod ja relvastatud röövid eriti Somaalia ranniku lähistel; |
| --- | --- |

24.

mõistab kindlalt hukka kõik piraatlusega seotud teod ja relvastatud röövid eriti Somaalia ranniku lähistel;

| 25. | tunneb heameelt operatsiooni Atalanta raames ELi laevade saatmise üle piirkonda, et võidelda piraatluse vastu, mistõttu on rünnakute arv sel aastal tunduvalt väiksem; nõuab tulemuslikku kooskõlastamist teiste kõnealuses piirkonnas asuvate sõjalaevadega, eelkõige USA, Venemaa ja Hiina laevadega; ning nõuab, et Atalanta operatsioonid laieneksid India ookeani lääneossa, kus on jälle piraadid tegutsema hakanud; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt operatsiooni Atalanta raames ELi laevade saatmise üle piirkonda, et võidelda piraatluse vastu, mistõttu on rünnakute arv sel aastal tunduvalt väiksem; nõuab tulemuslikku kooskõlastamist teiste kõnealuses piirkonnas asuvate sõjalaevadega, eelkõige USA, Venemaa ja Hiina laevadega; ning nõuab, et Atalanta operatsioonid laieneksid India ookeani lääneossa, kus on jälle piraadid tegutsema hakanud;

| 26. | kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga üles käsitlema Somaalia rannikult humanitaarabi kandvate aluste vastu toimepandavat piraatlust ja relvastatud rööve kuritegudena, mille vastu tuleb võidelda selliste tegude toimepanijate vastutusele võtmisega vastavalt kehtivale rahvusvahelisele õigusele; |
| --- | --- |

26.

kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga üles käsitlema Somaalia rannikult humanitaarabi kandvate aluste vastu toimepandavat piraatlust ja relvastatud rööve kuritegudena, mille vastu tuleb võidelda selliste tegude toimepanijate vastutusele võtmisega vastavalt kehtivale rahvusvahelisele õigusele;

| 27. | tunneb heameelt Somaalia rannikul tegutseva piraatlusega tegeleva ÜRO kontaktrühma asutamise üle 14. jaanuaril 2009. aastal; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt Somaalia rannikul tegutseva piraatlusega tegeleva ÜRO kontaktrühma asutamise üle 14. jaanuaril 2009. aastal;

| 28. | soovitab ELil tungivalt toetada Somaalia uut valitsust ja kõiki teisi asjaomaseid osalisi, et parandada kalastamise, mere elusressursside kaitsmise ja jäätmemajanduse põhiinfrastruktuuri, et suurendada tööhõivet, mis vähendab noorte värbamist piraatideks ja sõjaliste rühmituste liikmeteks; |
| --- | --- |

28.

soovitab ELil tungivalt toetada Somaalia uut valitsust ja kõiki teisi asjaomaseid osalisi, et parandada kalastamise, mere elusressursside kaitsmise ja jäätmemajanduse põhiinfrastruktuuri, et suurendada tööhõivet, mis vähendab noorte värbamist piraatideks ja sõjaliste rühmituste liikmeteks;

Ebaseaduslik kalastamine, toksilised jäätmed ja inimkaubandus

| 29. | mõistab kindlalt hukka ebaseadusliku kalastamise Somaalia vetes ning kutsub ELi üles lahendama ebaseadusliku kalastamise probleemi, rakendades viivitamata 2009. aastal vastuvõetud jälgitavust, kontrollimist ja karistamist käsitlevaid uusi eeskirju; |
| --- | --- |

29.

mõistab kindlalt hukka ebaseadusliku kalastamise Somaalia vetes ning kutsub ELi üles lahendama ebaseadusliku kalastamise probleemi, rakendades viivitamata 2009. aastal vastuvõetud jälgitavust, kontrollimist ja karistamist käsitlevaid uusi eeskirju;

| 30. | kutsub ÜROd ja komisjoni üles igakülgselt uurima toksiliste jäätmete jätmist Somaalia rannikule, kehtestama kohustusi kõikidel tasanditel, toetama jõupingutusi, et võtta vastutusele kõnealuse keskkonnakuriteo sooritanud isikud ning tagama, et keskkonna saastamise probleemiga põhjalikult tegeletakse; |
| --- | --- |

30.

kutsub ÜROd ja komisjoni üles igakülgselt uurima toksiliste jäätmete jätmist Somaalia rannikule, kehtestama kohustusi kõikidel tasanditel, toetama jõupingutusi, et võtta vastutusele kõnealuse keskkonnakuriteo sooritanud isikud ning tagama, et keskkonna saastamise probleemiga põhjalikult tegeletakse;

| 31. | kutsub ÜRO keskkonnaprogrammi üles jätkama kõnealuse teo uurimist ja esitama põhjalikku ja täpset hinnangut probleemi suurusele, kuna see on Somaalia tulevikuks hädavajalik; |
| --- | --- |

31.

kutsub ÜRO keskkonnaprogrammi üles jätkama kõnealuse teo uurimist ja esitama põhjalikku ja täpset hinnangut probleemi suurusele, kuna see on Somaalia tulevikuks hädavajalik;

| 32. | mõistab hukka kõik inimkaubandusega seotud teod, mida sooritatakse Somaalia ranniku lähistel; |
| --- | --- |

32.

mõistab hukka kõik inimkaubandusega seotud teod, mida sooritatakse Somaalia ranniku lähistel;

| 33. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule ja Euroopa Komisjonile, ELi ja AKV riikide parlamentidele, Somaalia presidendile ja parlamendile, Aafrika Liidu eesistujariigile ja komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

33.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule ja Euroopa Komisjonile, ELi ja AKV riikide parlamentidele, Somaalia presidendile ja parlamendile, Aafrika Liidu eesistujariigile ja komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vabariik).

1

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

2

(3)  ELT C 231, 26.9.2003, lk 20.

3

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

4

(5)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

5

(6)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

6

(7)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vabariik).

7

(8)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

8

(9)  AU/Dec. 197(XI).

9

(10)  ACP/28/025/08.

10

(11)  KOM(2005) 134 lõplik.

11

(12)  9266/05

12

(13)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

13

(14)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1-154.

14

(15)  ELT C 273, 14.11.2003, lk 305.

15

(16)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

16

(17)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

17

(18)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 291.

18

(19)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0614.

19

(20)  ELT C 120, 30.4.2004, lk 16-22.

20

(21)  ELT C 330, 30.12.2006, lk 36-40.

21

(22)  ELT C 58, 1.3.2008, lk 44-46.

22

(23)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.)

23

(24)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vabariik).

24

(25)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

25

(26)  KOM(2003)0085.

26

(27)  KOM(2005)0134 lõplik.

27

(28)  KOM(2007)0002 lõplik.

28

(29)  KOM(2007)0540.

29

(30)  P6_TA(2008)0491.

30

(31)  S113/08.

31

(32)  KOM(2008)0645 lõplik.

32

(33)  KOM(2009)0039 lõplik.

33

(34)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vabariik).

34

(35)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud AKV–EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

35

(36)  15. novembril 2008. aastal Washingtonis vastu võetud tippkohtumise deklaratsioon finantsturgude ja maailmamajanduse kohta.

36

(37)  AKV–EL/100.393/08 (28.11.2008).

37

(38)  Doha deklaratsioon arengu rahastamise kohta: arengu rahastamist käsitleva rahvusvahelise jätkukonverentsi (kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine) lõppdokument (dok. A/CONF.212/L.1/Rev.1*).

38

(39)  Pariisi deklaratsioon abi tõhususe, omandiõiguse, ühtlustamise, vastavusse viimise, tulemuste ja vastastikuse aruandluse kohta, mis võeti vastu 2. märtsil 2005. aastal Pariisi kõrgetasemelisel foorumil „Ühised edusammud abi suurema tõhususe saavutamisel”.

39

(40)  Vastu võetud 2.–4. septembril 2008. aastal Accras toimunud kolmandal kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil.

40

(41)  Vt http://www.millenniumassessment.org/en/index.aspx.

41

(42)  Rooma (Itaalia), 13.–17. november 1996.

42

(43)  ÜRO Peaassamblee, 62. istungjärk, dok. A/62/289, 22.8.2007.

43

(44)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.

44

(45)  AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 4. tippkohtumine, Maputo (Mosambiik), 23.–24. juuni 2004: Maputo deklaratsioon: „Meie tuleviku ühine kujundamine” (dok. AKV/28/010/04 [lõplik]), Maputo, 24. juuni 2004.

45

(46)  Most Favoured Nation

46

(47)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vabariik).

47

(48)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0313 ja P6_TA(2008)0569.

48

---