# Úradný vestník C 211/4. s

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.211.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 211 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 524. septembra 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.211.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 211

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 524. septembra 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009 |
| 2009/C 211/01 | Biele kniha Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení | 1 |
| 2009/C 211/02 | Stanovisko Výboru regiónov rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxi a EÚ, Afrika a Čína: na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci | 28 |
| 2009/C 211/03 | Stanovisko Výboru regiónov Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: potenciálne kandidátske krajiny | 34 |
| 2009/C 211/04 | Stanovisko Výboru regiónov stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: kandidátske krajiny | 37 |
| 2009/C 211/05 | Stanovisko Výboru regiónov posilnenie globálneho prístupu k migrácii: viac koordinácie, súdržnosti a synergií | 43 |
| 2009/C 211/06 | Stanovisko Výboru regiónov nový impulz na zastavenie poklesu biodiverzity | 47 |
| 2009/C 211/07 | Stanovisko Výboru regiónov nakladanie s biologickým odpadom v európskej únii | 54 |
| 2009/C 211/08 | Uznesenie Výboru regiónov na tému reakcia Európy na krízu v automobilovom sektore prijaté 18. júna 2009 | 59 |
| 2009/C 211/09 | Uznesenie Výboru regiónov  na tému zmena klímy: pred rokovaniami v Kodani prijaté 18. júna 2009 | 61 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009

2009/C 211/01

Biele kniha Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení

1

2009/C 211/02

Stanovisko Výboru regiónov rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxi a EÚ, Afrika a Čína: na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci

28

2009/C 211/03

Stanovisko Výboru regiónov Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: potenciálne kandidátske krajiny

34

2009/C 211/04

Stanovisko Výboru regiónov stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: kandidátske krajiny

37

2009/C 211/05

Stanovisko Výboru regiónov posilnenie globálneho prístupu k migrácii: viac koordinácie, súdržnosti a synergií

43

2009/C 211/06

Stanovisko Výboru regiónov nový impulz na zastavenie poklesu biodiverzity

47

2009/C 211/07

Stanovisko Výboru regiónov nakladanie s biologickým odpadom v európskej únii

54

2009/C 211/08

Uznesenie Výboru regiónov na tému reakcia Európy na krízu v automobilovom sektore prijaté 18. júna 2009

59

2009/C 211/09

Uznesenie Výboru regiónov  na tému zmena klímy: pred rokovaniami v Kodani prijaté 18. júna 2009

61

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regiónov |
| | 80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009 |
| 2009/C 211/10 | Stanovisko Výboru regiónov balík predpisov v oblasti námornej a príbrežnej dopravy | 65 |
| 2009/C 211/11 | Stanovisko Výboru regiónov kontrolný systém spoločenstva pre rybársku politiku | 73 |
| 2009/C 211/12 | Stanovisko Výboru regiónov nediskriminácia, rovnaké príležitosti a vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami | 90 |

III   Prípravné akty

Výbor regiónov

80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009

2009/C 211/10

Stanovisko Výboru regiónov balík predpisov v oblasti námornej a príbrežnej dopravy

65

2009/C 211/11

Stanovisko Výboru regiónov kontrolný systém spoločenstva pre rybársku politiku

73

2009/C 211/12

Stanovisko Výboru regiónov nediskriminácia, rovnaké príležitosti a vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami

90

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/1

---

BIELA KNIHA VÝBORU REGIÓNOV O VIACÚROVŇOVOM RIADENÍ

(2009/C 211/01)

Výbor regiónov otvára proces všeobecných konzultácií, pomocou ktorých chce zozbierať názory rôznych orgánov, združení a zainteresovaných strán. Touto cestou vyzýva spomínaných aktérov, aby mu zaslali svoje pripomienky týkajúce sa optimálneho spôsobu uplatňovania viacúrovňového riadenia v Európe. Pripomienky možno zasielať do 30. novembra 2009 na adresu

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

alebo elektronickou poštou na adresu governance@cor.europa.eu

Stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov

„Biela kniha výboru regiónov o viacúrovňovom riadení“

Biela kniha je odrazom vôle „budovať Európu v partnerstve“ a stanovuje dva veľké strategické ciele: podporovať väčšie zapojenie do európskeho rozhodovacieho procesu a zefektívniť činnosť Spoločenstva. Znižujúci sa záujem občanov o voľby do Európskeho parlamentu v čase, keď sa príslušnosť k Európskej únii väčšinou chápe ako výhoda vzhľadom na výzvy globalizácie, je výzvou, aby sa politická činnosť znovu postavila na zásadách a mechanizmoch viacúrovňovej správy.

VÝBOR REGIÓNOV

| — | chápe viacúrovňové riadenie ako koordinovanú činnosť Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov, ktorá sa zakladá na partnerstve a ktorej cieľom je navrhovať a uskutočňovať politiku Európskej únie. Vedie k spoločnej zodpovednosti, ktorú znášajú rôzne zainteresované úrovne správy, a opiera sa o všetky zdroje demokratickej legitimity a o reprezentatívnosť rôznych zúčastnených aktérov, |
| --- | --- |

—

chápe viacúrovňové riadenie ako koordinovanú činnosť Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov, ktorá sa zakladá na partnerstve a ktorej cieľom je navrhovať a uskutočňovať politiku Európskej únie. Vedie k spoločnej zodpovednosti, ktorú znášajú rôzne zainteresované úrovne správy, a opiera sa o všetky zdroje demokratickej legitimity a o reprezentatívnosť rôznych zúčastnených aktérov,

| — | odporúča, aby každú dôležitú strategickú reformu Spoločenstva sprevádzal územný akčný plán, na ktorom sa dohodnú Európska komisia a Výbor regiónov a v ktorom budú uvedené politické mechanizmy, ktoré uľahčia schvaľovanie, realizáciu a hodnotenie uskutočňovaných opatrení a ktorého súčasťou bude aj plán decentralizovanej spolupráce, |
| --- | --- |

—

odporúča, aby každú dôležitú strategickú reformu Spoločenstva sprevádzal územný akčný plán, na ktorom sa dohodnú Európska komisia a Výbor regiónov a v ktorom budú uvedené politické mechanizmy, ktoré uľahčia schvaľovanie, realizáciu a hodnotenie uskutočňovaných opatrení a ktorého súčasťou bude aj plán decentralizovanej spolupráce,

| — | odporúča, aby boli vytvorené primerané nástroje na podporu participatívnej demokracie, najmä v rámci Lisabonskej stratégie, sociálnej agendy, Göteborskej stratégie, a mechanizmy podobného typu ako „Miestna agenda 21“, to znamená participatívne a integrované mechanizmy s dlhodobými strategickými plánmi, |
| --- | --- |

—

odporúča, aby boli vytvorené primerané nástroje na podporu participatívnej demokracie, najmä v rámci Lisabonskej stratégie, sociálnej agendy, Göteborskej stratégie, a mechanizmy podobného typu ako „Miestna agenda 21“, to znamená participatívne a integrované mechanizmy s dlhodobými strategickými plánmi,

| — | odporúča rozšíriť využívanie partnerstiev, rovnako vo vertikálnom smere „medzi územnými samosprávami a vládou štátu a Európskou úniou“, ako aj v horizontálnom smere „medzi územnými samosprávami a občianskou spoločnosťou“, najmä v rámci sociálneho dialógu, |
| --- | --- |

—

odporúča rozšíriť využívanie partnerstiev, rovnako vo vertikálnom smere „medzi územnými samosprávami a vládou štátu a Európskou úniou“, ako aj v horizontálnom smere „medzi územnými samosprávami a občianskou spoločnosťou“, najmä v rámci sociálneho dialógu,

| — | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi prepracovali otvorenú metódu koordinácie tak, aby sa stala inkluzívnejšou vďaka vytvoreniu ukazovateľov participatívneho riadenia a územných ukazovateľov, |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi prepracovali otvorenú metódu koordinácie tak, aby sa stala inkluzívnejšou vďaka vytvoreniu ukazovateľov participatívneho riadenia a územných ukazovateľov,

| — | odporúča, aby sa analýzy územného dosahu vykonávali systematicky, vďaka tomu, že sa ešte pred prijatím politického rozhodnutia zapoja do tohto procesu rôzni zainteresovaní aktéri v snahe pochopiť, aké hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky budú mať dané legislatívne ako aj nelegislatívne návrhy Spoločenstva pre regióny a mestá, |
| --- | --- |

—

odporúča, aby sa analýzy územného dosahu vykonávali systematicky, vďaka tomu, že sa ešte pred prijatím politického rozhodnutia zapoja do tohto procesu rôzni zainteresovaní aktéri v snahe pochopiť, aké hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky budú mať dané legislatívne ako aj nelegislatívne návrhy Spoločenstva pre regióny a mestá,

| — | sa zaväzuje, že bude predkladať návrhy na podporu experimentovania na miestnej a regionálnej úrovni v určitých oblastiach činnosti Európskej únie, ako je stratégia pre rast a zamestnanosť, sociálna agenda, integračná politika, politika na podporu inovácie, kohézna politika, trvalo udržateľný rozvoj alebo civilná ochrana, |
| --- | --- |

—

sa zaväzuje, že bude predkladať návrhy na podporu experimentovania na miestnej a regionálnej úrovni v určitých oblastiach činnosti Európskej únie, ako je stratégia pre rast a zamestnanosť, sociálna agenda, integračná politika, politika na podporu inovácie, kohézna politika, trvalo udržateľný rozvoj alebo civilná ochrana,

| — | odporúča, aby sa vytvorili európske územné dohody, do ktorých by sa na báze dobrovoľnosti mohli zapojiť príslušné úrovne riadenia s cieľom upraviť realizáciu hlavných cieľov a politických priorít Európskej únie v partnerstve s miestnymi a regionálnymi orgánmi; vyzýva zainteresované územné samosprávy, aby sa zapojili do tohto procesu a prejavili svoj záujem o túto problematiku v rámci začatej konzultácie o zavedení bielej knihy do praxe |
| --- | --- |

—

odporúča, aby sa vytvorili európske územné dohody, do ktorých by sa na báze dobrovoľnosti mohli zapojiť príslušné úrovne riadenia s cieľom upraviť realizáciu hlavných cieľov a politických priorít Európskej únie v partnerstve s miestnymi a regionálnymi orgánmi; vyzýva zainteresované územné samosprávy, aby sa zapojili do tohto procesu a prejavili svoj záujem o túto problematiku v rámci začatej konzultácie o zavedení bielej knihy do praxe

| Spravodajcovia | : | Luc Van den Brande (BE/EĽS), poslanec flámskeho parlamentu, predseda Výboru regiónov

  Michel Delebarre (FR/SES), starosta mesta Dunkerque, prvý podpredseda Výboru regiónov |
| --- | --- | --- |

Spravodajcovia

:

Luc Van den Brande (BE/EĽS), poslanec flámskeho parlamentu, predseda Výboru regiónov

Michel Delebarre (FR/SES), starosta mesta Dunkerque, prvý podpredseda Výboru regiónov

OBSAH

| 1. | Úvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budovať Európu v partnerstve |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporovať väčšie zapojenie do európskeho rozhodovacieho procesu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zefektívniť činnosť Spoločenstva |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zavedenie bielej knihy do praxe a ďalšie kroky |
| --- | --- |

5.

„Mnohé z cieľov nemôžeme dosiahnuť samostatne, ale iba spoločne. Európska únia, členské štáty a ich regióny a obce si úlohy rozdeľujú.“
   (1)

1.   Úvod

Správa vecí verejných je jedným z hlavných kľúčov k úspešnému zavŕšeniu procesu európskej integrácie. Európa bude silná, jej inštitúcie budú legitímne, politika účinná a občania sa budú cítiť zapojení a zainteresovaní len vtedy, ak bude jej spôsob riadenia zárukou spolupráce medzi rôznymi úrovňami verejnej moci v záujme realizácie programu Spoločenstva a riešenia globálnych problémov.

Toto zistenie pretavili hlavy štátov a predsedovia vlád do Berlínskeho vyhlásenia z 25. marca 2007. Tým, že uznali význam viacúrovňového riadenia, potvrdili predstavu a koncepciu Európy, ktoré Výbor regiónov sformuloval o niekoľko dní skôr vo svojom Rímskom vyhlásení (2).

Takmer 95 000 územných samospráv v Európskej únii má v súčasnosti dôležité právomoci v kľúčových oblastiach, ako je vzdelávanie, životné prostredie, hospodársky rozvoj, územné plánovanie, doprava, služby verejného záujmu a sociálna politika, a podieľa sa na budovaní európskej demokracie a občianstva (3).

Blízkosť k občanovi, ako aj rôznorodosť samosprávy na miestnej a regionálnej úrovni sú skutočným prínosom pre Úniu. Avšak napriek tomu, že v posledných rokoch sme zaznamenali značné zlepšenie, pokiaľ ide o uznanie ich úlohy v procese európskej integrácie, treba v tomto smere vykonať ešte veľa práce na úrovni Spoločenstva, ako aj v členských štátoch. Zmeny budú progresívne, ale teraz sú potrebné skutočné snahy na prekonanie týchto administratívnych kultúr, ktoré stoja v ceste prebiehajúcemu procesu decentralizácie.

Súčasná svetová kríza zdôrazňuje význam dobrej verejnej správy, predovšetkým na európskej úrovni, a potrebu zapojenia regionálnych a miestnych orgánov do navrhovania a praktickej realizácie stratégií Spoločenstva, pretože vykonávajú takmer 70 % legislatívy Spoločenstva, čím získavajú významnú úlohu pri uskutočňovaní plánu hospodárskej obnovy. Okrem toho by sa v kontexte čoraz väčšieho nedostatku verejných financií mohli objaviť pokusy presunúť spoločnú politiku späť na vnútroštátnu úroveň a snahy o centralizáciu prostriedkov, hoci globalizácia naopak posilňuje význam viacúrovňového riadenia.

Schopnosť Európskej únie prispôsobiť sa novej situácii vo svete závisí totiž predovšetkým od toho, do akej miery sú jej regióny schopné reagovať, konať a vzájomne spolupracovať. Európska únia musí mať preto taký spôsob riadenia, ktorý by zohľadňoval

| — | postupujúcu globalizáciu a nové rozdelenie sveta na viacero veľmocí, z ktorého vyplývajú úlohy stojace pred Európskou úniou, |
| --- | --- |

—

postupujúcu globalizáciu a nové rozdelenie sveta na viacero veľmocí, z ktorého vyplývajú úlohy stojace pred Európskou úniou,

| — | a zároveň pokračovanie procesu európskej integrácie, ktorou sa rušia hranice, zjednocujú trhy a ktorá zbližuje občanov, pričom rešpektuje zvrchovanosť jednotlivých štátov a chráni národnú identitu. |
| --- | --- |

—

a zároveň pokračovanie procesu európskej integrácie, ktorou sa rušia hranice, zjednocujú trhy a ktorá zbližuje občanov, pričom rešpektuje zvrchovanosť jednotlivých štátov a chráni národnú identitu.

Ak chceme zabezpečiť a rozvinúť európsky model, je nevyhnutné obmedziť dve veľké riziká spojené s globalizáciou:

| — | riziko uniformizácie našej spoločnosti: treba podporovať rozmanitosť, |
| --- | --- |

—

riziko uniformizácie našej spoločnosti: treba podporovať rozmanitosť,

| — | riziko, že sa prehĺbia rozdiely v jednotlivých členských štátoch a medzi nimi: treba brániť solidaritu. |
| --- | --- |

—

riziko, že sa prehĺbia rozdiely v jednotlivých členských štátoch a medzi nimi: treba brániť solidaritu.

Výbor prichádza so svojou politickou iniciatívou v prechodnom období, keď proces európskej integrácie očakávajú veľké zmeny. Hlavnými bodmi programu Spoločenstva na nasledujúce roky sú voľby do Európskeho parlamentu a zmena zloženia Európskej komisie, prechod na nový inštitucionálny rámec, revízia rozpočtu Európskej únie, ako aj priame a nepriame dôsledky svetovej krízy.

V priebehu nasledujúcich mesiacov bude musieť Európska únia definovať, zrevidovať a upraviť stratégie Spoločenstva v oblasti riešenia veľkých globálnych problémov a vytvoriť nové nástroje, ktoré zabezpečia ich realizáciu. Tento nový cyklus musí viesť k novému spôsobu európskeho riadenia, ktorý sa prejaví takisto v metodológii a obsahu návrhov, ako aj v dosahu činnosti Spoločenstva.

Viacúrovňové riadenie pomáha totiž plniť hlavné politické ciele Európskej únie, ktorými sú Európa občanov, hospodársky rast a sociálny pokrok, trvalo udržateľný rozvoj a úloha Európskej únie vo svete. Viacúrovňové riadenie posilňuje demokratický rozmer Európskej únie a pomáha zvyšovať účinnosť jej postupov. Neuplatňuje sa však vo všetkých oblastiach politiky EÚ, a keď sa uplatňuje, tak zriedkakedy súmerne a jednotne.

Rozhodnutie Výboru regiónov vypracovať bielu knihu a odporúčania, ktoré v nej vyslovuje vychádzajú zo súčasných zmlúv, ale so zreteľom na očakávanie, že vstúpi do platnosti Lisabonská zmluva, ktorá potvrdzuje, že územné samosprávy, a najmä územná súdržnosť, zohrávajú dôležitú úlohu v procese európskej integrácie, a posilňuje mechanizmy viacúrovňového riadenia.

Strategickou prioritou Výboru regiónov vždy bolo zaviesť v Európe skutočné viacúrovňové riadenie, ktoré sa v súčasnosti stalo podmienkou dobrej európskej správy vecí verejných (4). Biela kniha je vyjadrením tejto priority a výbor v nej navrhuje jasné politické riešenia, ako zlepšiť európske riadenie, a odporúča špecifické mechanizmy a nástroje, ktoré treba využiť vo všetkých etapách európskeho rozhodovacieho procesu. Výbor v bielej knihe predkladá návrhy na možnú činnosť a úvahy, ktoré by mohli v záujme občanov uľahčiť navrhovanie a uplatňovanie politických opatrení Spoločenstva (5), pričom sa zaväzuje, že ich bude ďalej rozvíjať, a ponúka aj názorné ukážky spoločného riadenia. Biela kniha je zároveň prvým príspevkom Výboru regiónov k práci nezávislej skupiny pre reflexiu, ktorú zriadila Európska rada s cieľom pomôcť Európskej únii v dlhodobejšom horizonte (2020 – 2030) účinnejšie predvídať a riešiť výzvy, pričom za východiskový bod by si mala vziať Berlínske vyhlásenie z 25. marca 2007.

Biela kniha je súčasťou rozhodného politického úsilia „budovať Európu v partnerstve“ a stanovuje dva veľké strategické ciele: podporovať väčšie zapojenie do európskeho rozhodovacieho procesu a zefektívniť činnosť Spoločenstva. Znižujúci sa záujem občanov o voľby do Európskeho parlamentu v čase, keď sa príslušnosť k Európskej únii väčšinou chápe ako výhoda vzhľadom na výzvy globalizácie, je výzvou, aby sa politická činnosť znovu postavila na zásadách a mechanizmoch viacúrovňovej správy.

2.   Budovať Európu v partnerstve

To, či je Európska únia schopná vykonávať svoje úlohy a plniť ciele Spoločenstva, závisí od jej inštitucionálneho usporiadania, najmä však od spôsobu jej riadenia. Oprávnenosť, účinnosť a transparentnosť fungovania Spoločenstva sú výsledkom úsilia všetkých aktérov. Možno ich zabezpečiť len vtedy, ak sa miestne a regionálne orgány stanú skutočnými partnermi a prestanú byť len sprostredkovateľmi. Partnerstvo je totiž viac než len účasť alebo konzultácia. Partnerstvo sa zakladá na dynamickom prístupe a pripisuje väčšiu zodpovednosť jednotlivým aktérom. Viacúrovňové riadenie teda spočíva v tom, že sa inštitucionálny a partnerský spôsob riadenia vzájomne dopĺňajú a spájajú (6). Preto treba podporovať a stimulovať vývoj politickej a administratívnej kultúry v Európskej únii v tomto smere. Zdá sa, že európski občania si takúto zmenu želajú.

I.   Občania a spoločné riadenie: výsledky prieskumu Eurobarometra (7)

| — | Z osobitnej správy Eurobarometra 307 o úlohe a dosahu regionálnych a miestnych orgánov v Európe, zverejnenej vo februári 2009, vyplýva, že európski občania považujú spoločné riadenie za prirodzenú vec. Výsledky tohto prieskumu, na ktorom sa na jeseň 2008 zúčastnilo 27 000 európskych občanov v 27 členských štátoch, ukázali, že občania sa nazdávajú, že politickí predstavitelia jednotlivých štátov, európski poslanci a regionálni a miestni politickí predstavitelia sú v rovnakej miere schopní hájiť ich záujmy na európskej úrovni. (29 % dôveruje politickým predstaviteľom svojho štátu, 26 % svojim poslancom v Európskom parlamente a 21 % regionálnym a miestnym voleným zástupcom). |
| --- | --- |

—

Z osobitnej správy Eurobarometra 307 o úlohe a dosahu regionálnych a miestnych orgánov v Európe, zverejnenej vo februári 2009, vyplýva, že európski občania považujú spoločné riadenie za prirodzenú vec. Výsledky tohto prieskumu, na ktorom sa na jeseň 2008 zúčastnilo 27 000 európskych občanov v 27 členských štátoch, ukázali, že občania sa nazdávajú, že politickí predstavitelia jednotlivých štátov, európski poslanci a regionálni a miestni politickí predstavitelia sú v rovnakej miere schopní hájiť ich záujmy na európskej úrovni. (29 % dôveruje politickým predstaviteľom svojho štátu, 26 % svojim poslancom v Európskom parlamente a 21 % regionálnym a miestnym voleným zástupcom).

| — | Potvrdili sa očakávania občanov, že Európa bude viac odrážať ich každodennú realitu a že sa bude opierať o činnosť ich regionálnych a miestnych volených zástupcov. 59 % občanov sa nazdáva, že v európskom rozhodovacom procese sa dostatočne neprihliada na miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

—

Potvrdili sa očakávania občanov, že Európa bude viac odrážať ich každodennú realitu a že sa bude opierať o činnosť ich regionálnych a miestnych volených zástupcov. 59 % občanov sa nazdáva, že v európskom rozhodovacom procese sa dostatočne neprihliada na miestne a regionálne orgány.

| — | Prieskum svedčí o tom, že občania sú naklonení demokracii na miestnej a regionálnej úrovni, ako to dokazuje aj dôvera, ktorú majú voči miestnym a regionálnym voleným zástupcom (50 %) v porovnaní s dôverou voči vláde v ich krajine (34 %) a Európskej únii (47 %). |
| --- | --- |

—

Prieskum svedčí o tom, že občania sú naklonení demokracii na miestnej a regionálnej úrovni, ako to dokazuje aj dôvera, ktorú majú voči miestnym a regionálnym voleným zástupcom (50 %) v porovnaní s dôverou voči vláde v ich krajine (34 %) a Európskej únii (47 %).

| — | Tento prieskum Eurobarometra napokon nabáda k tomu, aby boli zavedené decentralizované komunikačné stratégie: 26 % Európanov sa nazdáva, že miestni a regionálni volení zástupcovia môžu najlepšie vysvetliť dosah európskej politiky na ich život (pre 28 % sú to skôr štátni politickí predstavitelia a pre 21 % poslanci Európskeho parlamentu). |
| --- | --- |

—

Tento prieskum Eurobarometra napokon nabáda k tomu, aby boli zavedené decentralizované komunikačné stratégie: 26 % Európanov sa nazdáva, že miestni a regionálni volení zástupcovia môžu najlepšie vysvetliť dosah európskej politiky na ich život (pre 28 % sú to skôr štátni politickí predstavitelia a pre 21 % poslanci Európskeho parlamentu).

Výbor regiónov chápe viacúrovňové riadenie ako koordinovanú činnosť Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov, ktorá sa zakladá na partnerstve a ktorej cieľom je navrhovať a uskutočňovať politiku Európskej únie. Vedie k spoločnej zodpovednosti, ktorú znášajú rôzne zainteresované úrovne správy, a opiera sa o všetky zdroje demokratickej legitimity a o reprezentatívnosť rôznych zúčastnených aktérov. Prostredníctvom integrovaného prístupu podnecuje spoluúčasť rôznych úrovní riadenia pri tvorbe politiky a legislatívy Spoločenstva pomocou rozličných mechanizmov (konzultácie, analýzy územného dosahu atď.)

Viacúrovňové riadenie je dynamický postup, ktorý má horizontálny aj vertikálny rozmer a ktorý nijako nezmenšuje politickú zodpovednosť, ale naopak, ak sú mechanizmy a nástroje vhodne zvolené a správne použité, umožňuje ľahšie sa stotožniť s rozhodnutím a so spoločnou realizáciou. Viacúrovňové riadenie preto predstavuje skôr politický model konania než právny nástroj, a nemožno ho chápať len ako rozdelenie právomocí.

V roku 2001 Európska komisia vo svojej Bielej knihe o európskom riadení (8) stanovila päť zásad, ktoré sú základom dobrej správy vecí verejných: otvorenosť, účasť, zodpovednosť, účinnosť a koherentnosť. Viacúrovňové riadenie je zárukou uplatňovania týchto zásad, rozvíja ich a dopĺňa.

Uskutočňovanie viacúrovňového riadenia sa opiera o dodržiavanie zásady subsidiarity, ktorá bráni tomu, aby sa väčšina rozhodnutí robila na jednej úrovni verejnej moci, a zabezpečuje, že politické opatrenia budú navrhované a uplatňované na úrovni, ktorá je najvhodnejšia. Dodržiavanie zásady subsidiarity a viacúrovňové riadenie sú neoddeliteľné: prvé súvisí s právomocami rôznych úrovní verejnej moci a druhé kladie dôraz na ich vzájomnú súčinnosť.

Európska únia sa opiera o súbor spoločných hodnôt a základných práv, ktoré vedú k vzniku spoločnej politickej kultúry v Európskej únii. Činnosť Spoločenstva sa inšpiruje a riadi zásadami ako je subsidiarita, proporcionalita, blízkosť k občanom, partnerstvo, zapojenie sa, solidarita a vzájomná lojálnosť. Na týchto zásadách spočíva európsky model ochrany základných práv, medzi ktoré patrí aj právo na miestnu a regionálnu samosprávu a rešpektovanie rozmanitosti. Ak chceme tento model presadzovať a brániť, spoločná zodpovednosť musí byť rozdelená medzi všetky úrovne verejnej správy.

Výbor regiónov okrem iného pomáha uskutočňovať memorandum dohody medzi Európskou úniou a Radu Európy s cieľom dospieť k celoeurópskemu konsenzu v otázke viacúrovňového riadenia, ktorý by sa zakladal na demokratických hodnotách a zásadách a na súbore základných práv (9).

Viacúrovňové riadenie nie je len pretavením európskych alebo vnútroštátnych cieľov do činnosti na miestnej a regionálnej úrovni, ale treba ho chápať aj ako postup, ktorý umožní začleniť ciele regionálnych a miestnych samospráv do stratégií Európskej únie. Okrem toho viacúrovňové riadenie by malo ďalej posilňovať a formovať právomoci regionálnych a miestnych orgánov a podporovať ich zapojenie do koordinácie európskej politiky, a tak uľahčovať prípravu a uskutočňovanie politiky Spoločenstva.

Predpoklady pre dobré viacúrovňové riadenie spočívajú totiž v samotných členských štátoch. Hoci v Európe prebieha jasný trend decentralizácie, iste, nie všade rovnako, ide však o všeobecnú tendenciu, všetky predpoklady na zavedenie tohto spoločne uskutočňovaného riadenia nie sú ešte splnené. Zásady a mechanizmy konzultácie, koordinácie, spolupráce a hodnotenia, vyzdvihované na úrovni Spoločenstva, sa musia v prvom rade uplatňovať v členských štátoch.

Posun základných prvkov európskej spoločnosti od spoločnosti založenej na nerastnom bohatstve k spoločnosti založenej na vedomostiach si vyžaduje aj zmenu v spôsoboch riadenia, ktoré by v budúcnosti malo uprednostňovať horizontálnejší globálny a inkluzívny prístup, ktorý vedie k vytváraniu cielenejších stratégií Spoločenstva a k zavádzaniu koordinovaných a integrovaných spoločných politických opatrení. Rozpočet Európskej únie by mal odrážať postupnú integráciu, v rámci ktorej sa počíta s vypracovaním a financovaním spoločných politík aj s európskymi opatreniami experimentálneho charakteru.

Metóda Spoločenstva musí zostať základným kameňom európskeho riadenia
   (10). Táto metóda bola totiž doposiaľ zárukou úspechu procesu európskej integrácie, musí však byť možné upraviť ju tak, aby mohla byť i naďalej účinným a transparentným modelom politickej organizácie.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude iniciovať rokovania s cieľom vytvoriť Chartu viacúrovňového riadenia EÚ, ktorá by stanovila základné zásady a podmienky a viedla by k spoločnému a jednotnému chápaniu európskeho riadenia rešpektujúceho zásadu subsidiarity, ktorá by pomáhala miestnej a regionálnej správe a procesu decentralizácie v členských štátoch, kandidátskych krajinách a susedných štátoch a ktorá by bola zárukou politickej vôle rešpektovať nezávislosť regionálnych a miestnych orgánov a ich zapojenie sa do európskeho rozhodovacieho procesu, |
| --- | --- |

—

že bude iniciovať rokovania s cieľom vytvoriť Chartu viacúrovňového riadenia EÚ, ktorá by stanovila základné zásady a podmienky a viedla by k spoločnému a jednotnému chápaniu európskeho riadenia rešpektujúceho zásadu subsidiarity, ktorá by pomáhala miestnej a regionálnej správe a procesu decentralizácie v členských štátoch, kandidátskych krajinách a susedných štátoch a ktorá by bola zárukou politickej vôle rešpektovať nezávislosť regionálnych a miestnych orgánov a ich zapojenie sa do európskeho rozhodovacieho procesu,

| — | že bude podporovať ochranu základných práv na viacerých úrovniach a v záujme tohto cieľa spolupracovať s Agentúrou pre základné práva, aby sa mohli propagovať a šíriť najlepšie postupy vytvorené na regionálnej a miestnej úrovni (11), |
| --- | --- |

—

že bude podporovať ochranu základných práv na viacerých úrovniach a v záujme tohto cieľa spolupracovať s Agentúrou pre základné práva, aby sa mohli propagovať a šíriť najlepšie postupy vytvorené na regionálnej a miestnej úrovni (11),

| — | že sa bude podieľať na diskusii v rámci Spoločenstva a na budúcich rokovaniach a zasadzovať sa za vytvorenie ambiciózneho rozpočtu Spoločenstva, v rámci ktorého by boli k dispozícii potrebné prostriedky na to, aby sa mohli čo najskôr nájsť riešenia na globálne problémy a zaviesť integrované a skoordinované stratégie, a ktorý by bol základným kameňom a hybnou silou pre vznik zmluvných partnerstiev medzi rôznymi stupňami verejnej správy, |
| --- | --- |

—

že sa bude podieľať na diskusii v rámci Spoločenstva a na budúcich rokovaniach a zasadzovať sa za vytvorenie ambiciózneho rozpočtu Spoločenstva, v rámci ktorého by boli k dispozícii potrebné prostriedky na to, aby sa mohli čo najskôr nájsť riešenia na globálne problémy a zaviesť integrované a skoordinované stratégie, a ktorý by bol základným kameňom a hybnou silou pre vznik zmluvných partnerstiev medzi rôznymi stupňami verejnej správy,

odporúča,

| — | aby každú dôležitú strategickú reformu Spoločenstva sprevádzal územný akčný plán, na ktorom sa dohodnú Európska komisia a Výbor regiónov a v ktorom budú uvedené politické mechanizmy, ktoré uľahčia schvaľovanie, realizáciu a hodnotenie uskutočňovaných opatrení a ktorého súčasťou bude aj plán decentralizovanej spolupráce. Toto opatrenie by umožnilo obrátiť naopak v súčasnosti zaužívaný postup, podľa ktorého sa účasť regionálnych a miestnych samospráv príliš často obmedzuje na fázu po navrhnutí zásahu Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

aby každú dôležitú strategickú reformu Spoločenstva sprevádzal územný akčný plán, na ktorom sa dohodnú Európska komisia a Výbor regiónov a v ktorom budú uvedené politické mechanizmy, ktoré uľahčia schvaľovanie, realizáciu a hodnotenie uskutočňovaných opatrení a ktorého súčasťou bude aj plán decentralizovanej spolupráce. Toto opatrenie by umožnilo obrátiť naopak v súčasnosti zaužívaný postup, podľa ktorého sa účasť regionálnych a miestnych samospráv príliš často obmedzuje na fázu po navrhnutí zásahu Spoločenstva,

| — | aby pakty stability a rastu, ktoré uzatvárajú členské štáty, ako aj ich hodnotenie, ktoré robí Európska komisia, plne zohľadňovali kvantitatívny a kvalitatívny aspekt miestnych a regionálnych financií a aby zabezpečovali lepšie zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do procesu kontroly verejných výdavkov. |
| --- | --- |

—

aby pakty stability a rastu, ktoré uzatvárajú členské štáty, ako aj ich hodnotenie, ktoré robí Európska komisia, plne zohľadňovali kvantitatívny a kvalitatívny aspekt miestnych a regionálnych financií a aby zabezpečovali lepšie zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do procesu kontroly verejných výdavkov.

3.   Podporovať väčšie zapojenie do európskeho rozhodovacieho procesu

Získať podporu občanov pre proces európskej integrácie je skúškou vierohodnosti európskej demokracie. Zapojenie sa je základ, na ktorom sa buduje európske občianstvo a o ktorý sa opiera európske riadenie. Má dva hlavné aspekty: zastupiteľskú demokraciu, ktorá je jeho základom a participatívnu demokraciu, ktorá ho dopĺňa. Dobré európske riadenie si totiž vyžaduje, aby volení zástupcovia a aktéri občianskej spoločnosti spolupracovali v záujme spoločného blaha. Regionálne a miestne orgány sú držiteľmi nespornej demokratickej legitímnosti. Zodpovedajú sa priamo občanom, predstavujú prevažnú časť demokratickej legitímnosti v Európskej únii a vykonávajú veľkú časť politických právomocí. Viacúrovňové riadenie musí preto vďaka vhodným mechanizmom zabezpečiť, že rôzne úrovne verejnej moci v Európe budú uznané európskymi inštitúciami, a zároveň organizovať politickú spoluprácu a stimulovať európsku verejnú sféru.

Upevniť inštitucionálne zastúpenie

Inštitucionálne zastúpenie miestnych a regionálnych orgánov, ukotvené Maastrichtskou zmluvou, sa v priebehu postupných inštitucionálnych reforiem upevnilo. Vstúpenie Lisabonskej zmluvy do platnosti by bolo rozhodujúcou etapou na ceste k inštitucionálnemu uznaniu významu viacúrovňového riadenia pre fungovanie Európskej únie. V tomto ohľade treba podporovať posilnenie zastúpenia a vplyvu miestnych a regionálnych orgánov v rozhodovacom procese Spoločenstva, a to v rámci Výboru regiónov, ako aj prostredníctvom aktivít Rady Európskej únie. Zmluvy totiž od roku 1994 umožňujú regiónom zúčastňovať sa na aktivitách Rady Európskej únie, v súlade s ústavnými štruktúrami jednotlivých štátov. Táto priama účasť dáva zástupcom zainteresovaných regiónov možnosť stať sa členmi delegácií členských štátov, oprávňuje ich viesť národnú delegáciu a prípadne ujať sa predsedníctva Rady.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že sa v súlade so svojím Vyhlásením o poslaní bude usilovať upevniť svoj štatút politického zhromaždenia, zvýšiť svoje zapojenie do rozhodovacieho procesu už pri navrhovaní európskych stratégií a legislatívy Spoločenstva, posilniť monitorovanie uplatňovania zásady subsidiarity v súlade s Lisabonskou zmluvou a jej ustanoveniami, vo väčšej miere uskutočňovať hodnotenia územného dosahu opatrení Spoločenstva a pôsobiť ako pomocník pri uplatňovaní participatívnej demokracie v Európe, |
| --- | --- |

—

že sa v súlade so svojím Vyhlásením o poslaní bude usilovať upevniť svoj štatút politického zhromaždenia, zvýšiť svoje zapojenie do rozhodovacieho procesu už pri navrhovaní európskych stratégií a legislatívy Spoločenstva, posilniť monitorovanie uplatňovania zásady subsidiarity v súlade s Lisabonskou zmluvou a jej ustanoveniami, vo väčšej miere uskutočňovať hodnotenia územného dosahu opatrení Spoločenstva a pôsobiť ako pomocník pri uplatňovaní participatívnej demokracie v Európe,

| — | že bude s týmto cieľom rozvíjať svoje medziinštitucionálne vzťahy s Európskou komisiou (so zreteľom na budúcu revíziu vzájomnej dohody o spolupráci), s Európskym parlamentom (v súvislosti s politickým programom na nasledujúce legislatívne obdobie) a napokon aj s Radou Európskej únie (v snahe zblížiť medzivládnu dynamiku s politickou činnosťou regionálnych a miestnych volených zástupcov v záujme vypracúvania a uskutočňovania európskych rozhodnutí), |
| --- | --- |

—

že bude s týmto cieľom rozvíjať svoje medziinštitucionálne vzťahy s Európskou komisiou (so zreteľom na budúcu revíziu vzájomnej dohody o spolupráci), s Európskym parlamentom (v súvislosti s politickým programom na nasledujúce legislatívne obdobie) a napokon aj s Radou Európskej únie (v snahe zblížiť medzivládnu dynamiku s politickou činnosťou regionálnych a miestnych volených zástupcov v záujme vypracúvania a uskutočňovania európskych rozhodnutí),

| — | že bude ďalej vyvíjať úsilie o nadväzovanie vzťahov s národnými parlamentnými zhromaždeniami a regionálnymi zhromaždeniami s legislatívnymi právomocami, najmä v rámci procesu monitorovania subsidiarity, |
| --- | --- |

—

že bude ďalej vyvíjať úsilie o nadväzovanie vzťahov s národnými parlamentnými zhromaždeniami a regionálnymi zhromaždeniami s legislatívnymi právomocami, najmä v rámci procesu monitorovania subsidiarity,

žiada členské štáty,

| — | aby ho pravidelne prizývali na formálne i neformálne zasadnutia Rady zamerané na politické opatrenia Spoločenstva, ktoré spadajú do oblastí jeho povinných konzultácií alebo ktoré sa osobitne týkajú regionálnych a miestnych orgánov a ich právomocí, |
| --- | --- |

—

aby ho pravidelne prizývali na formálne i neformálne zasadnutia Rady zamerané na politické opatrenia Spoločenstva, ktoré spadajú do oblastí jeho povinných konzultácií alebo ktoré sa osobitne týkajú regionálnych a miestnych orgánov a ich právomocí,

| — | aby mu zabezpečili taký prístup k dokumentom Rady, ako majú ostatné európske inštitúcie, ktoré sa podieľajú na príprave legislatívy Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

aby mu zabezpečili taký prístup k dokumentom Rady, ako majú ostatné európske inštitúcie, ktoré sa podieľajú na príprave legislatívy Spoločenstva,

vyzýva členské štáty,

| — | aby v prípade, že neexistuje možnosť formálneho zastúpenia v Rade alebo jej prípravných komisiách, zaviedli interné postupy konzultácie a koordinácie s regionálnymi a miestnymi orgánmi a zabezpečili, aby mali elektronický prístup k systému členského štátu slúžiacemu na monitorovanie návrhov pripravovaných právnych aktov EÚ, s cieľom využiť ich skúsenosti pri príprave vnútroštátneho postoja, ako aj dať všetkým možnosť podieľať sa na kontrole subsidiarity, |
| --- | --- |

—

aby v prípade, že neexistuje možnosť formálneho zastúpenia v Rade alebo jej prípravných komisiách, zaviedli interné postupy konzultácie a koordinácie s regionálnymi a miestnymi orgánmi a zabezpečili, aby mali elektronický prístup k systému členského štátu slúžiacemu na monitorovanie návrhov pripravovaných právnych aktov EÚ, s cieľom využiť ich skúsenosti pri príprave vnútroštátneho postoja, ako aj dať všetkým možnosť podieľať sa na kontrole subsidiarity,

| — | aby posilnili a doplnili existujúce mechanizmy uplatňované pri príprave vnútroštátneho postoja a pri formálnom zastúpení v Rade tak, že sa bude plne zohľadňovať rozdelenie právomocí stanovené v ich príslušnom ústavnom poriadku. |
| --- | --- |

—

aby posilnili a doplnili existujúce mechanizmy uplatňované pri príprave vnútroštátneho postoja a pri formálnom zastúpení v Rade tak, že sa bude plne zohľadňovať rozdelenie právomocí stanovené v ich príslušnom ústavnom poriadku.

Organizovať politickú spoluprácu

Viacúrovňové riadenie si v záujme dosiahnutia spoločných cieľov vyžaduje vzájomnú lojálnosť všetkých úrovní verejnej moci a tiež lojálnosť v rámci inštitúcií. Inštitucionálny rámec je nesmierne dôležitý, avšak na zabezpečenie dobrej správy vecí verejných nestačí. Dobrá spolupráca medzi jednotlivými úrovňami politickej moci a inštitúciami je však nevyhnutná. Mala by to byť spolupráca založená na dôvere, a nie na konfrontácii rôznych politických a demokratických legitimít.

Európsku demokraciu by posilnila inkluzívnejšia a pružnejšia spolupráca medzi inštitúciami a intenzívnejšia politická spolupráca medzi jednotlivými úrovňami verejnej moci. Európske politické strany sú tiež obzvlášť dôležitým prvkom pri posilňovaní európskej politickej sféry, čím pomáhajú pri rozvoji politickej kultúry viacúrovňového riadenia.

Vzhľadom na politickú povahu Výboru regiónov a Európskeho parlamentu je logické, aby úzko spolupracovali v záujme posilnenia demokratickej legitimity procesu európskej integrácie, a to v rámci európskych politických kruhov a skupín, ale tiež v rámci jednotlivých svojich rozhodovacích orgánov (12).

Medziparlamentná spolupráca postupne dokazuje, že je dôležitou súčasťou demokratickej legitimity a procesu vypracúvania európskej legislatívy. Viacúrovňové riadenie je postup, pomocou ktorého sa všetky miestne a regionálne orgány môžu lepšie zapojiť do tohto procesu. Hlavne regionálne parlamenty a regionálne zhromaždenia s legislatívnou právomocou budú vďaka systému včasného varovania, s ktorým sa počíta v Lisabonskej zmluve, schopné zúčastňovať sa na hodnotení uplatňovania zásady subsidiarity.

Návrh Lisabonskej zmluvy sa vzťahuje na všetky členské štáty, ale môže sa uplatňovať rôznym spôsobom. Výbor regiónov preto odporúča členským štátom, ktorých národný parlament nemá komoru zastupujúcu územné samosprávy, aby počítali s možnosťou zapojenia týchto samospráv do procesu monitorovania uplatňovania zásady subsidiarity.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude posilňovať politickú a inštitucionálnu spoluprácu s Európskym parlamentom, aby sa pri navrhovaní a realizácii činnosti Spoločenstva lepšie prihliadalo na starosti občanov, |
| --- | --- |

—

že bude posilňovať politickú a inštitucionálnu spoluprácu s Európskym parlamentom, aby sa pri navrhovaní a realizácii činnosti Spoločenstva lepšie prihliadalo na starosti občanov,

| — | že bude podporovať pilotnú iniciatívu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov a spolupracovať v tejto súvislosti s Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou, pokiaľ ide o vytvorenie koncepcie a praktickú realizáciu tohto projektu, a podporovať zavádzanie programov v oblasti vzdelávania a výmeny skúseností a osvedčených postupov, ktoré by boli určené miestnym a regionálnym voleným zástupcom, |
| --- | --- |

—

že bude podporovať pilotnú iniciatívu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov a spolupracovať v tejto súvislosti s Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou, pokiaľ ide o vytvorenie koncepcie a praktickú realizáciu tohto projektu, a podporovať zavádzanie programov v oblasti vzdelávania a výmeny skúseností a osvedčených postupov, ktoré by boli určené miestnym a regionálnym voleným zástupcom,

vyzýva,

| — | miestne a regionálne zastupiteľské orgány, aby usporadúvali osobitné zasadnutia venované európskej integrácii a európskej politike a aby do svojich diskusií zapojili aj zástupcov rôznych európskych inštitúcií, ktorých sa spoločné riadenie týka. |
| --- | --- |

—

miestne a regionálne zastupiteľské orgány, aby usporadúvali osobitné zasadnutia venované európskej integrácii a európskej politike a aby do svojich diskusií zapojili aj zástupcov rôznych európskych inštitúcií, ktorých sa spoločné riadenie týka.

Dohovor starostov je príkladom aktívneho zapojenia miest a regiónov do realizácie strategických cieľov Európskej únie a mala by sa rozšíriť na ďalšie oblasti, ako je zamestnanosť, integračná politika alebo vylúčenie zo spoločnosti.

II.   Dohovor starostov: angažovať sa a spolupracovať v záujme boja proti klimatickým zmenám

| — | Dohovor starostov je politická iniciatíva, ktorej cieľom je združiť starostov európskych miest v boji za spoločný cieľ znížiť do roku 2020 emisie CO2: znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, zlepšiť o 20 % energetickú účinnosť a v rámci spotreby energie používať 20 % energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

—

Dohovor starostov je politická iniciatíva, ktorej cieľom je združiť starostov európskych miest v boji za spoločný cieľ znížiť do roku 2020 emisie CO2: znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, zlepšiť o 20 % energetickú účinnosť a v rámci spotreby energie používať 20 % energie z obnoviteľných zdrojov.

| — | Mestá a regióny sú zodpovedné za viac ako polovicu skleníkových plynov, ktoré vznikajú v dôsledku ľudskej činnosti spojenej s využívaním energie. Bolo teda prvoradé vytvoriť vhodný rámec, ako dať mestám, regiónom a členským štátom zodpovednosť v boji proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

—

Mestá a regióny sú zodpovedné za viac ako polovicu skleníkových plynov, ktoré vznikajú v dôsledku ľudskej činnosti spojenej s využívaním energie. Bolo teda prvoradé vytvoriť vhodný rámec, ako dať mestám, regiónom a členským štátom zodpovednosť v boji proti klimatickým zmenám.

| — | Podpísaním tohto dohovoru sa starostovia dobrovoľne zaväzujú, že budú vo svojich obciach uskutočňovať Akčný plán pre trvalo udržateľnú energiu. Dohovor umožňuje podeliť sa o prvé skúsenosti, uľahčuje výmenu osvedčených postupov a pomáha zvyšovať povedomie občanov a miestnych socio-ekonomických aktérov, pokiaľ ide o trvalo udržateľné využívanie energie. |
| --- | --- |

—

Podpísaním tohto dohovoru sa starostovia dobrovoľne zaväzujú, že budú vo svojich obciach uskutočňovať Akčný plán pre trvalo udržateľnú energiu. Dohovor umožňuje podeliť sa o prvé skúsenosti, uľahčuje výmenu osvedčených postupov a pomáha zvyšovať povedomie občanov a miestnych socio-ekonomických aktérov, pokiaľ ide o trvalo udržateľné využívanie energie.

| — | Výbor regiónov vyvíja spolu s Európskou komisiou veľké úsilie na to, aby sa táto iniciatíva rozvinula, a navrhuje zapojiť do nej aj regionálne orgány. Je totiž nevyhnutné, aby sa akčné plány miest stali súčasťou rámca regionálnych a národných akčných plánov. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov vyvíja spolu s Európskou komisiou veľké úsilie na to, aby sa táto iniciatíva rozvinula, a navrhuje zapojiť do nej aj regionálne orgány. Je totiž nevyhnutné, aby sa akčné plány miest stali súčasťou rámca regionálnych a národných akčných plánov.

| — | Aby mal Dohovor starostov väčšiu účinnosť, je tiež nevyhnutné, aby politická angažovanosť v teréne vyústila do konkrétnych odpovedí z hľadiska európskej politiky a finančných prostriedkov: pôžičky od Európskej investičnej banky by mali byť ľahko dostupné pre miestne a regionálne samosprávy, ktoré chcú investovať do programov zameraných na energetickú účinnosť a na propagáciu využívania obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

—

Aby mal Dohovor starostov väčšiu účinnosť, je tiež nevyhnutné, aby politická angažovanosť v teréne vyústila do konkrétnych odpovedí z hľadiska európskej politiky a finančných prostriedkov: pôžičky od Európskej investičnej banky by mali byť ľahko dostupné pre miestne a regionálne samosprávy, ktoré chcú investovať do programov zameraných na energetickú účinnosť a na propagáciu využívania obnoviteľných zdrojov energie.

PS: V marci 2009 podpísalo tento dohovor takmer 470 európskych miest a mnoho ďalších potvrdilo, že to majú tiež v úmysle.

Regionálne a miestne orgány sa postupne stali neodmysliteľnými aktérmi z hľadiska vonkajšej politiky Európskej únie a stratégie rozširovania. Medzinárodné vzťahy regionálnych a miestnych orgánov sa vyvíjali na základe ich skúseností, pričom nevznikli žiadne ďalšie špecifické mechanizmy na úrovni Spoločenstva, a preto ich možno v súčasnosti považovať za aktérov globalizácie.

Územné samosprávy prínos svojho zapojenia do procesu rozširovania dokázali pri predchádzajúcich rozšíreniach EÚ, a preto by sa na túto skutočnosť malo prihliadať aj pri uskutočňovaní súčasnej stratégie, aby sa mohlo napredovať smerom k vytvoreniu trvalej demokracie na miestnej a regionálnej úrovni
   (13)
   (14).

Presvedčivé príklady fungovania viacúrovňového riadenia nájdeme aj v regionálnom aspekte európskej susedskej politiky (Stredomorie, Východné partnerstvo, čiernomorská synergia, severná dimenzia), ako aj v oblasti širšej európskej susedskej politiky (zahŕňajúcej najvzdialenejšie regióny), ktorý by sa mal opierať o účinnú spoluprácu na regionálnej a miestnej úrovni. Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), zapojené do riadenia Únie pre Stredozemie, Zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv východnej Európy a južného Kaukazu pre Východné partnerstvo, ktoré navrhla Európska komisia, alebo stále fórum severnej dimenzie, ktoré spomenul Výbor regiónov, by tak mali dať susedskej politike operačnú a integrovanú dynamiku.

III.   Regionálne a miestne orgány ako partneri Únie pre Stredozemie

| — | Výbor regiónov sa v snahe dať obnovenému európsko-stredomorskému partnerstvu územný rozmer a zabezpečiť, že bude mať regionálne a miestne politické zastúpenie, rozhodol vytvoriť Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM). |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov sa v snahe dať obnovenému európsko-stredomorskému partnerstvu územný rozmer a zabezpečiť, že bude mať regionálne a miestne politické zastúpenie, rozhodol vytvoriť Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM).

| — | Hlavy štátov a predsedovia vlád krajín európsko-stredomorskej oblasti, ktorí sa zišli 13. júla 2008 v Paríži, súhlasili s touto politickou iniciatívou Výboru regiónov. ARLEM by mal tomuto partnerstvo dodať regionálny a miestny rozmer a tak zabezpečiť, že regionálne a miestne samosprávy budú v ňom primerane zastúpené a že sa budú aktívne podieľať na jeho riadení. Umožňuje územným samosprávam dosiahnuť konkrétne výsledky a urobiť z tohto partnerstva hmatateľnú skutočnosť pre občanov. |
| --- | --- |

—

Hlavy štátov a predsedovia vlád krajín európsko-stredomorskej oblasti, ktorí sa zišli 13. júla 2008 v Paríži, súhlasili s touto politickou iniciatívou Výboru regiónov. ARLEM by mal tomuto partnerstvo dodať regionálny a miestny rozmer a tak zabezpečiť, že regionálne a miestne samosprávy budú v ňom primerane zastúpené a že sa budú aktívne podieľať na jeho riadení. Umožňuje územným samosprávam dosiahnuť konkrétne výsledky a urobiť z tohto partnerstva hmatateľnú skutočnosť pre občanov.

| — | ARLEM tvoria zástupcovia regionálnych a miestnych samospráv z EÚ a jej partnerských krajín v oblasti Stredomoria, ktorí sú zastúpení v rovnakom počte. Zhromaždenie chce byť uznané ako konzultačné zhromaždenie v rámci nového spôsobu riadenia Únie pre Stredozemie. Bude sa zaoberať aj účasťou územných samospráv na konkrétnych projektoch v mnohých oblastiach, ako napríklad rozvoj podnikov, životné prostredie, energetika, doprava, vzdelávanie, kultúra, migrácia, zdravotníctvo, decentralizovaná spolupráca. ARLEM podporuje výmenu osvedčených postupov, a tak nabáda k územnej spolupráci a ponúka nové možnosti pre dialóg. |
| --- | --- |

—

ARLEM tvoria zástupcovia regionálnych a miestnych samospráv z EÚ a jej partnerských krajín v oblasti Stredomoria, ktorí sú zastúpení v rovnakom počte. Zhromaždenie chce byť uznané ako konzultačné zhromaždenie v rámci nového spôsobu riadenia Únie pre Stredozemie. Bude sa zaoberať aj účasťou územných samospráv na konkrétnych projektoch v mnohých oblastiach, ako napríklad rozvoj podnikov, životné prostredie, energetika, doprava, vzdelávanie, kultúra, migrácia, zdravotníctvo, decentralizovaná spolupráca. ARLEM podporuje výmenu osvedčených postupov, a tak nabáda k územnej spolupráci a ponúka nové možnosti pre dialóg.

Okrem toho tradičná multilateralita, pre ktorú je príznačná spolupráca medzi vládami jednotlivých štátov a Organizáciou spojených národov sa mení a obohacuje o systematickú spoluprácu s miestnymi a regionálnymi orgánmi. Vzhľadom na toto zistenie bola v rámci programu OSN pre rozvoj vytvorená platforma pre inovačné partnerstvá (15).

Viacúrovňové riadenie zaujíma k rozvojovým stratégiám územný prístup, teda už nie sektorový, v záujme dosiahnutia rozvojových cieľov tisícročia, na rozdiel od príliš centralistického, sektorového a vertikálneho prístupu, ktorý pri poskytovaní rozvojovej pomoci priveľmi dlho prevládal (16). Ďalšou hybnou silou politickej spolupráce v rámci vonkajšej činnosti Európskej únie je diplomacia miest, ktorá by sa nemala zanedbávať, pretože pomáha prekonávať veľké diplomatické a politické prekážky.

Družobné partnerstvá a programy spolupráce pohraničných regiónov sa stali dôležitým nástrojom v prístupovom a predvstupovom procese a tiež v rámci susedskej politiky. V kontexte globalizácie zabezpečujú zachovanie hodnôt európskej integrácie vďaka tomu, že vytvárajú nové formy solidarity (17).

Medzinárodné a európske inštitúcie v posledných rokoch uznali prínos miestnej a regionálnej verejnej správy a decentralizovanej spolupráce, a tak potvrdili úlohu regionálnych a miestnych orgánov v rámci globálneho riadenia
   (18).

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že vyhodnotí skúsenosti, ktoré územné samosprávy získali pri predchádzajúcich rozšíreniach EÚ, pričom bude vychádzať aj z činnosti svojich pracovných skupín pre západný Balkán, Turecko a Chorvátsko, ako aj z činnosti zmiešaného poradného výboru pre bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, |
| --- | --- |

—

že vyhodnotí skúsenosti, ktoré územné samosprávy získali pri predchádzajúcich rozšíreniach EÚ, pričom bude vychádzať aj z činnosti svojich pracovných skupín pre západný Balkán, Turecko a Chorvátsko, ako aj z činnosti zmiešaného poradného výboru pre bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko,

| — | že rozvinie politický a akčný potenciál miestnych a regionálnych zhromaždení v záujme podpory európskej susedskej politiky; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam medziinštitucionálnej spolupráce a koordinácie s existujúcimi mechanizmami, |
| --- | --- |

—

že rozvinie politický a akčný potenciál miestnych a regionálnych zhromaždení v záujme podpory európskej susedskej politiky; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam medziinštitucionálnej spolupráce a koordinácie s existujúcimi mechanizmami,

| — | že bude v spolupráci s Európskou komisiou viesť burzu decentralizovanej spolupráce v podobe internetového portálu, ktorý európskym územným samosprávam činným v oblasti rozvojovej spolupráce virtuálnou cestou umožní vymieňať si informácie, a tak pomôže lepšie zosúladiť projekty európskych územných samospráv a rozvojových krajín (19), |
| --- | --- |

—

že bude v spolupráci s Európskou komisiou viesť burzu decentralizovanej spolupráce v podobe internetového portálu, ktorý európskym územným samosprávam činným v oblasti rozvojovej spolupráce virtuálnou cestou umožní vymieňať si informácie, a tak pomôže lepšie zosúladiť projekty európskych územných samospráv a rozvojových krajín (19),

| — | že ako orgán Európskej únie kompetentný v oblasti rozvoja miestnej a regionálnej demokracie posilní svoje inštitucionálne postavenie v rámci vonkajšej politiky Európskej únie prostredníctvom svojich misií zameraných na monitorovanie volieb v Európe a tretích krajinách, ako aj spoluprácu s Európskou komisiou a s Kongresom miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy v tejto súvislosti, |
| --- | --- |

—

že ako orgán Európskej únie kompetentný v oblasti rozvoja miestnej a regionálnej demokracie posilní svoje inštitucionálne postavenie v rámci vonkajšej politiky Európskej únie prostredníctvom svojich misií zameraných na monitorovanie volieb v Európe a tretích krajinách, ako aj spoluprácu s Európskou komisiou a s Kongresom miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy v tejto súvislosti,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby uvažovala o prijatí dobrovoľnej politickej charty o zapojení miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania, ktorá by sa mohla stať spoločným základom pre vytvorenie nástroja predvstupovej pomoci pre potreby územných samospráv, a posilnenie cezhraničnej spolupráce a inštitucionálnej a administratívnej kapacity regionálnych a miestnych štruktúr kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín. Stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania“ (CdR 93/2008 fin). (20). |
| --- | --- |

—

aby uvažovala o prijatí dobrovoľnej politickej charty o zapojení miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania, ktorá by sa mohla stať spoločným základom pre vytvorenie nástroja predvstupovej pomoci pre potreby územných samospráv, a posilnenie cezhraničnej spolupráce a inštitucionálnej a administratívnej kapacity regionálnych a miestnych štruktúr kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín. Stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania“ (CdR 93/2008 fin). (20).

Stimulovať participatívnu demokraciu

Riadenie sa čoraz viac uskutočňuje prostredníctvom sietí a uprednostňuje horizontálnu spoluprácu. Tento vývoj predstavuje vhodný moment na to, aby sa zohľadnila činnosť mnohých sietí, ktoré pôsobia na miestnej a regionálnej úrovni v Európe a vo svete. Pokiaľ ide o tieto mienkotvorné subjekty, Výboru regiónov prislúcha úloha spojiť ich s procesom európskej integrácie, aby mohli prispieť k úspechu spoločnej politiky a k tomu, aby sa s ňou stotožnili občania.

IV.   Open Days: európsky týždeň regiónov a miest

| — | Výbor regiónov a riaditeľstvo REGIO Európskej komisie organizujú každoročne v Bruseli „Dni európskych regiónov a miest“. Toto podujatie, ktoré sa koná v rámci medziinštitucionálneho partnerstva rozšíreného o predsedníctvo Rady EÚ a Európsky parlament, priláka viac než 7 000 účastníkov a takmer 250 partnerov. Oficiálnymi partnermi podujatia Open Days sú na jednej strane regióny a ich zastúpenia v Bruseli a na druhej strane mnohí miestni partneri, ako napr. miestne združenia a výskumné zariadenia. Títo partneri sú hlavnými organizátormi mnohých seminárov, workshopov a významnej časti rámcového programu podujatia Open Days. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov a riaditeľstvo REGIO Európskej komisie organizujú každoročne v Bruseli „Dni európskych regiónov a miest“. Toto podujatie, ktoré sa koná v rámci medziinštitucionálneho partnerstva rozšíreného o predsedníctvo Rady EÚ a Európsky parlament, priláka viac než 7 000 účastníkov a takmer 250 partnerov. Oficiálnymi partnermi podujatia Open Days sú na jednej strane regióny a ich zastúpenia v Bruseli a na druhej strane mnohí miestni partneri, ako napr. miestne združenia a výskumné zariadenia. Títo partneri sú hlavnými organizátormi mnohých seminárov, workshopov a významnej časti rámcového programu podujatia Open Days.

| — | Na podujatiach, seminároch, workshopoch, aktivitách určených médiám a výstavách, ktorých ústredná téma sa spája s programom Spoločenstva a európskymi prioritami regionálnych a miestnych orgánov, sa zídu európski politici, či už na úrovni štátov, regiónov alebo miest, ale aj odborníci a zástupcovia rôznych sociálno-hospodárskych kruhov, odborových zväzov, finančných inštitúcií a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Na podujatiach, seminároch, workshopoch, aktivitách určených médiám a výstavách, ktorých ústredná téma sa spája s programom Spoločenstva a európskymi prioritami regionálnych a miestnych orgánov, sa zídu európski politici, či už na úrovni štátov, regiónov alebo miest, ale aj odborníci a zástupcovia rôznych sociálno-hospodárskych kruhov, odborových zväzov, finančných inštitúcií a občianskej spoločnosti.

| — | Podujatie v Bruseli sprevádzajú rôzne akcie v partnerských regiónoch a mestách, ktoré tak uľahčujú výmenu skúseností, vzájomné prepojenie sietí a konfrontáciu nápadov a odborných znalostí (21). |
| --- | --- |

—

Podujatie v Bruseli sprevádzajú rôzne akcie v partnerských regiónoch a mestách, ktoré tak uľahčujú výmenu skúseností, vzájomné prepojenie sietí a konfrontáciu nápadov a odborných znalostí (21).

Siete, organizácie a združenia územných samospráv pomáhajú zmobilizovať regionálne a miestne orgány v procese európskej integrácie a zapojiť ich do operačných mechanizmov územnej spolupráce (22). Vďaka spolupráci, ktorá bola od vzniku Výboru regiónov nadviazaná s najdôležitejšími európskymi a národnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv, a niektorým tematickým sieťam, sa inštitucionálna úloha výboru a úloha týchto organizácií vzájomne dopĺňajú. Pri rozvoji ďalšej činnosti a podpore cieľov a opatrení stanovených v bielej knihe sa bude Výbor regiónov usilovať o partnerstvo s európskymi združeniami miestnych a regionálnych samospráv.

Viacúrovňové riadenie má takisto veľký význam aj pri presadzovaní aktívneho občianstva a je zárukou decentralizovanej komunikačnej politiky, ktorá viac odráža konkrétne a bezprostredné očakávania občanov, pričom pomáha postupne preklenúť medzery v komunikácii s inštitúciami a zodpovednými politickými činiteľmi.

Cieľom decentralizovanej komunikácie o Európe je najmä podporovať začlenenie európskeho rozmeru do politiky na miestnej a regionálnej úrovni, uľahčiť spoluprácu s miestnymi a regionálnymi médiami a využívanie inovačných komunikačných technológií na miestnej a regionálnej úrovni, a najmä možností, ktoré ponúka Web 2.0. Takáto komunikácia takisto podnecuje organizovanie politických diskusií a verejných schôdzí o Európe na miestnej a regionálnej úrovni, a tak pomáha presadzovať aktívne občianstvo, pretože nabáda občanov, aby sa podieľali na európskom dianí.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude intenzívne rozvíjať spoluprácu so sieťami na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré v európskej spoločnosti podporujú vzájomnú interakciu a prepojenosť medzi politickou, hospodárskou, asociatívnou a kultúrnou sférou, a informovať o najlepších spôsoboch zapojenia na miestnej a regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

že bude intenzívne rozvíjať spoluprácu so sieťami na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré v európskej spoločnosti podporujú vzájomnú interakciu a prepojenosť medzi politickou, hospodárskou, asociatívnou a kultúrnou sférou, a informovať o najlepších spôsoboch zapojenia na miestnej a regionálnej úrovni,

| — | že sa bude podieľať na rozvíjaní skutočnej decentralizovanej komunikačnej politiky, ktorej význam, potvrdilo aj spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Európskej komisie a Rady, nazvané „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ (23), ktoré spočíva na politickom záväzku inštitucionálnych aktérov, že budú v európskych regiónoch a mestách nepretržite rozvíjať diskusiu o Európe a informovať o rozhodnutiach, ktoré boli prijaté na úrovni Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

že sa bude podieľať na rozvíjaní skutočnej decentralizovanej komunikačnej politiky, ktorej význam, potvrdilo aj spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Európskej komisie a Rady, nazvané „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ (23), ktoré spočíva na politickom záväzku inštitucionálnych aktérov, že budú v európskych regiónoch a mestách nepretržite rozvíjať diskusiu o Európe a informovať o rozhodnutiach, ktoré boli prijaté na úrovni Spoločenstva,

| — | že vypracuje akčný plán, v ktorom budú komunikačné nástroje rozdelené podľa stanovených cieľov a politických oblastí, aby komunikovanie o stratégii a politike Spoločenstva a ich pretlmočenie pre občanov na miestnej a regionálnej úrovni boli vo vzájomnom súlade, a predloží náležité odporúčania medziinštitucionálnej informačnej skupine (24), |
| --- | --- |

—

že vypracuje akčný plán, v ktorom budú komunikačné nástroje rozdelené podľa stanovených cieľov a politických oblastí, aby komunikovanie o stratégii a politike Spoločenstva a ich pretlmočenie pre občanov na miestnej a regionálnej úrovni boli vo vzájomnom súlade, a predloží náležité odporúčania medziinštitucionálnej informačnej skupine (24),

| — | že navrhne metódy a nástroje, ktoré treba začať používať na miestnej a regionálnej úrovni, aby sa zmiernil deficit v komunikácii, a bude podporovať väčšiu informovanosť o vplyve politiky Európskej únie na bežný život občanov prostredníctvom miestnych a regionálnych médií, a zvýši svoj potenciál, pokiaľ ide o komunikáciu, informovanie a mediáciu o Európe využívaním nových komunikačných nástrojov a najmä pomocou Web 2.0, |
| --- | --- |

—

že navrhne metódy a nástroje, ktoré treba začať používať na miestnej a regionálnej úrovni, aby sa zmiernil deficit v komunikácii, a bude podporovať väčšiu informovanosť o vplyve politiky Európskej únie na bežný život občanov prostredníctvom miestnych a regionálnych médií, a zvýši svoj potenciál, pokiaľ ide o komunikáciu, informovanie a mediáciu o Európe využívaním nových komunikačných nástrojov a najmä pomocou Web 2.0,

odporúča,

| — | aby boli vytvorené primerané nástroje na podporu participatívnej demokracie, najmä v rámci Lisabonskej stratégie, sociálnej agendy, Göteborskej stratégie, a mechanizmy podobného typu ako „Miestna agenda 21“, to znamená participatívne a integrované mechanizmy s dlhodobými strategickými plánmi (25), |
| --- | --- |

—

aby boli vytvorené primerané nástroje na podporu participatívnej demokracie, najmä v rámci Lisabonskej stratégie, sociálnej agendy, Göteborskej stratégie, a mechanizmy podobného typu ako „Miestna agenda 21“, to znamená participatívne a integrované mechanizmy s dlhodobými strategickými plánmi (25),

| — | aby bol preskúmaný rozsah spolupráce, ktorá by sa po tom, ako Lisabonská zmluva vstúpi do platnosti, mohla rozvinúť medzi samotným výborom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom vytvoriť nástroj európskej občianskej iniciatívy a uplatniť jeho potenciál na podporu skutočnej európskej politickej diskusie, a tým zvýšiť legitimitu systému viacúrovňového riadenia EÚ, |
| --- | --- |

—

aby bol preskúmaný rozsah spolupráce, ktorá by sa po tom, ako Lisabonská zmluva vstúpi do platnosti, mohla rozvinúť medzi samotným výborom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom vytvoriť nástroj európskej občianskej iniciatívy a uplatniť jeho potenciál na podporu skutočnej európskej politickej diskusie, a tým zvýšiť legitimitu systému viacúrovňového riadenia EÚ,

| — | aby sa podporovala európska občianska výchova, pričom by sa využili právomoci regionálnych a miestnych orgánov, |
| --- | --- |

—

aby sa podporovala európska občianska výchova, pričom by sa využili právomoci regionálnych a miestnych orgánov,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby pri vyhodnocovaní názorov európskych občanov (Eurobarometer) zohľadnila nové parametre, ktoré svedčia o skutočnom zapojení miestnych a regionálnych orgánov do fungovania Európskej únie a uskutočňovania stratégií a politiky Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

aby pri vyhodnocovaní názorov európskych občanov (Eurobarometer) zohľadnila nové parametre, ktoré svedčia o skutočnom zapojení miestnych a regionálnych orgánov do fungovania Európskej únie a uskutočňovania stratégií a politiky Spoločenstva,

vyzýva

| — | členské štáty, aby zaviedli inkluzívnejšiu elektronickú štátnu správu (e-government
  ) pre regióny a mestá, a regióny a mestá, aby prostredníctvom svojej komunikačnej politiky a systému elektronickej správy upozorňovali na činnosť Európskej únie a na jej význam pre občanov, |
| --- | --- |

—

členské štáty, aby zaviedli inkluzívnejšiu elektronickú štátnu správu (e-government
  ) pre regióny a mestá, a regióny a mestá, aby prostredníctvom svojej komunikačnej politiky a systému elektronickej správy upozorňovali na činnosť Európskej únie a na jej význam pre občanov,

| — | inštitúcie Spoločenstva, aby vypracovali spoločnú komunikačnú stratégiu typu Web 2.0 a využívali nové internetové stránky, ktoré umožňujú nadväzovať spoločenské kontakty, ako YouTube//EU Tube. |
| --- | --- |

—

inštitúcie Spoločenstva, aby vypracovali spoločnú komunikačnú stratégiu typu Web 2.0 a využívali nové internetové stránky, ktoré umožňujú nadväzovať spoločenské kontakty, ako YouTube//EU Tube.

4.   Zefektívniť činnosť Spoločenstva

Cieľom viacúrovňového riadenia je posilniť činnosť Spoločenstva v oblastiach, ktoré sú v centre záujmu európskych občanov. V takom integrovanom priestore ako je Európska únia má akékoľvek opatrenie Spoločenstva skutočne priamy dosah na jednotlivé oblasti a na občanov. Je teda nevyhnutné, aby územný dosah politiky Spoločenstva zodpovedal jej cieľom. Odporúčania uvedené v bielej knihe majú preto za cieľ lepšie prispôsobiť zámery Spoločenstva konkrétnej a rozmanitej realite, ktorá panuje v správe a plánovaní a s ktorou sa miestni a regionálni volení zástupcovia stretávajú pri uplatňovaní politiky Spoločenstva v najdôležitejších oblastiach.

Výber vhodných nástrojov je prvým krokom k tomu, aby sa zabezpečila účinnosť metódy Spoločenstva a aby sa zmenila štandardná podoba európskej verejnej správy, a to tak, že bude prikladať väčší význam diferenciácii a špecializácii. Tým, že sa tieto nástroje budú využívať na rôznych úrovniach verejnej správy, sa zabezpečí koherentnosť činnosti Spoločenstva. Aby sme zamedzili negatívnym účinkom centralizovaného rozhodovania, rozptýleného konania a chabým výsledkom, je nevyhnutné rozvinúť konzultácie, experimentovanie, analýzy územného dosahu, otvorenú metódu koordinácie, právne nástroje umožňujúce uzatvárať zmluvy, ako napríklad územné dohody alebo európske zoskupenie územnej spolupráce. Tieto mechanizmy a nástroje predstavujú nové spôsoby, ako dosiahnuť strategické ciele Európskej únie.

Pripravovať a uskutočňovať politiku Spoločenstva v partnerstve

Tento pružný spôsob riadenia možno úspešne a pomocou premenlivých nástrojov prispôsobiť politike Spoločenstva v rôznych oblastiach v závislosti od ich charakteristických znakov. Kohézna politika sa považuje za jeden z osvedčených postupov viacúrovňového riadenia a politika v oblasti životného prostredia bola laboratóriom pre niektoré mechanizmy a postupy.

V.   Európska kohézna politika: hybná sila politiky Spoločenstva

| — | Kohézna politika už dvadsať rokov nepretržite dokazuje, že je prínosom, a vďaka rozvíjaniu konkrétnych projektov sa pre občana stala názorným príkladom európskej solidarity. Od svojho zrodu prešla vývojom: bola vytvorená, aby sprevádzala odštartovanie jednotného trhu a zabezpečovala rozvoj najslabších regiónov, neskôr pomohla zmierniť sociálno-hospodárske rozdiely, ktoré vznikli v dôsledku postupného rozširovania EÚ a stala sa dôležitým nástrojom na podporu stratégie pre rast a zamestnanosť vo všetkých regiónoch Európskej únie. Nedávno sa stala jedným z prostriedkov na podporu plánu hospodárskej obnovy Európy. |
| --- | --- |

—

Kohézna politika už dvadsať rokov nepretržite dokazuje, že je prínosom, a vďaka rozvíjaniu konkrétnych projektov sa pre občana stala názorným príkladom európskej solidarity. Od svojho zrodu prešla vývojom: bola vytvorená, aby sprevádzala odštartovanie jednotného trhu a zabezpečovala rozvoj najslabších regiónov, neskôr pomohla zmierniť sociálno-hospodárske rozdiely, ktoré vznikli v dôsledku postupného rozširovania EÚ a stala sa dôležitým nástrojom na podporu stratégie pre rast a zamestnanosť vo všetkých regiónoch Európskej únie. Nedávno sa stala jedným z prostriedkov na podporu plánu hospodárskej obnovy Európy.

| — | Európska kohézna politika, ktorá v súčasnosti predstavuje tretinu rozpočtu Spoločenstva, disponuje skutočnou hybnou silou z hľadiska finančných prostriedkov a využíva medziinštitucionálne partnerstvo, ktoré posilňujú partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom a finančné nástroje Európskej investičnej banky. Pákový efekt európskej kohéznej politiky sa prejavuje aj v jej schopnosti podporovať na európskej úrovni súčinnosť medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi strategickými prioritami v oblasti rozvoja. |
| --- | --- |

—

Európska kohézna politika, ktorá v súčasnosti predstavuje tretinu rozpočtu Spoločenstva, disponuje skutočnou hybnou silou z hľadiska finančných prostriedkov a využíva medziinštitucionálne partnerstvo, ktoré posilňujú partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom a finančné nástroje Európskej investičnej banky. Pákový efekt európskej kohéznej politiky sa prejavuje aj v jej schopnosti podporovať na európskej úrovni súčinnosť medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi strategickými prioritami v oblasti rozvoja.

Ďalší dôležitý aspekt pákového efektu spojeného s využívaním štrukturálnych fondov sa týka posilnenia inštitucionálnych kapacít orgánov verejnej správy. Stimulovaním ich riadiacich kapacít a harmonizáciou ich postupov v európskom meradle kohézna politika pomohla pri realizácii opatrení Spoločenstva v praxi. A napokon, vďaka pozitívnym účinkom partnerstva a spolupráce medzi verenými inštitúciami a aktérmi občianskej spoločnosti kohézna politika umožnila nájsť globálne riešenia v rôznorodých situáciách v Európskej únii.

| — | Na to, aby sa dala definovať širšia koncepcia územnej súdržnosti zohľadňujúca nové výzvy, ktorým čelia miestne a regionálne orgány (globalizácia, klimatické zmeny, energetická bezpečnosť, prisťahovalectvo atď.), je potrebné, aby sa konkrétne ciele, na ktoré sa využívajú európske fondy, definovali pružným spôsobom, v závislosti od špecifík jednotlivých území a podľa samotnej stratégie konkurencieschopnosti a udržateľnosti. |
| --- | --- |

—

Na to, aby sa dala definovať širšia koncepcia územnej súdržnosti zohľadňujúca nové výzvy, ktorým čelia miestne a regionálne orgány (globalizácia, klimatické zmeny, energetická bezpečnosť, prisťahovalectvo atď.), je potrebné, aby sa konkrétne ciele, na ktoré sa využívajú európske fondy, definovali pružným spôsobom, v závislosti od špecifík jednotlivých území a podľa samotnej stratégie konkurencieschopnosti a udržateľnosti.

Okrem toho v oblastiach politiky, na ktoré sa vyslovene nevzťahujú právomoci Európskej únie, ale na ktoré má politika Spoločenstva určitý vplyv, napríklad politika bývania, ako aj rozsiahle oblasti služieb verejného záujmu, je viacúrovňové riadenie pomôckou, ktorá umožňuje pochopiť prepojenosť týchto oblastí a prekonať príliš strnulé chápanie rozdelenia právomocí, v záujme dosiahnutia spoločných cieľov pri zachovaní ústavnej a administratívnej rôznorodosti jednotlivých členských štátov.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že naplánuje a rozbehne v členských štátoch iniciatívy zamerané na šírenie osvedčených postupov v oblasti partnerstiev, ktoré súvisia s definovaním miestnych, regionálnych, národných a nadnárodných priorít, a že bude podporovať všetky iniciatívy, ktoré začali rozvíjať členské štáty, Európsky parlament a Európska komisia v záujme vytvárania partnerstiev s regionálnymi a miestnymi samosprávami, a to nielen počas realizácie opatrení, ale aj, a predovšetkým, pri ich vypracúvaní, |
| --- | --- |

—

že naplánuje a rozbehne v členských štátoch iniciatívy zamerané na šírenie osvedčených postupov v oblasti partnerstiev, ktoré súvisia s definovaním miestnych, regionálnych, národných a nadnárodných priorít, a že bude podporovať všetky iniciatívy, ktoré začali rozvíjať členské štáty, Európsky parlament a Európska komisia v záujme vytvárania partnerstiev s regionálnymi a miestnymi samosprávami, a to nielen počas realizácie opatrení, ale aj, a predovšetkým, pri ich vypracúvaní,

| — | že navrhne medziinštitucionálne mechanizmy, ktoré posilnia politický a strategický charakter hodnotenia európskej kohéznej politiky, skonsolidovaním správ vypracovaných v jednotlivých štátoch a regiónoch v európskom rámci analýzy a plánovania, |
| --- | --- |

—

že navrhne medziinštitucionálne mechanizmy, ktoré posilnia politický a strategický charakter hodnotenia európskej kohéznej politiky, skonsolidovaním správ vypracovaných v jednotlivých štátoch a regiónoch v európskom rámci analýzy a plánovania,

odporúča

| — | rozšíriť využívanie partnerstiev, rovnako vo vertikálnom smere „medzi územnými samosprávami a vládou štátu a Európskou Úniou“, ako aj v horizontálnom smere „medzi územnými samosprávami a občianskou spoločnosťou“, najmä v rámci sociálneho dialógu; zaručujúc zapojenie občanov prostredníctvom orgánov vytvorených na tento účel príslušnými verejnými správami, obzvlášť tými, ktoré sú vzhľadom na svoju geografickú blízkosť a v duchu zásady subsidiarity najbližšie k občanom. Vďaka tomuto zapojeniu budú môcť jednotlivé sociálne skupiny prezentovať svoje hodnotenia, stanoviská a návrhy k rôznym aspektom verejných iniciatív Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

rozšíriť využívanie partnerstiev, rovnako vo vertikálnom smere „medzi územnými samosprávami a vládou štátu a Európskou Úniou“, ako aj v horizontálnom smere „medzi územnými samosprávami a občianskou spoločnosťou“, najmä v rámci sociálneho dialógu; zaručujúc zapojenie občanov prostredníctvom orgánov vytvorených na tento účel príslušnými verejnými správami, obzvlášť tými, ktoré sú vzhľadom na svoju geografickú blízkosť a v duchu zásady subsidiarity najbližšie k občanom. Vďaka tomuto zapojeniu budú môcť jednotlivé sociálne skupiny prezentovať svoje hodnotenia, stanoviská a návrhy k rôznym aspektom verejných iniciatív Spoločenstva,

| — | zjednodušiť a zracionalizovať administratívne postupy, aby sa vytvoril právny, administratívny a finančný rámec, ktorý by podporoval inovačnú činnosť, navrhnúť nové nástroje na podporu regionálnej inovácie a stimulovať špecifické formy financovania (rizikový kapitál, business angels, mikroúvery atď.), |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a zracionalizovať administratívne postupy, aby sa vytvoril právny, administratívny a finančný rámec, ktorý by podporoval inovačnú činnosť, navrhnúť nové nástroje na podporu regionálnej inovácie a stimulovať špecifické formy financovania (rizikový kapitál, business angels, mikroúvery atď.),

| — | posilniť administratívne kapacity územných samospráv s cieľom zabezpečiť zodpovedné riadenie projektov a zintenzívniť výmenu osvedčených postupov v oblasti miestnej a regionálnej verejnej správy v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

posilniť administratívne kapacity územných samospráv s cieľom zabezpečiť zodpovedné riadenie projektov a zintenzívniť výmenu osvedčených postupov v oblasti miestnej a regionálnej verejnej správy v Európskej únii,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby preskúmala, ako by sa dala upraviť politika v jednotlivých oblastiach tak, aby zohľadňovala možnosť posilneného partnerstva, |
| --- | --- |

—

aby preskúmala, ako by sa dala upraviť politika v jednotlivých oblastiach tak, aby zohľadňovala možnosť posilneného partnerstva,

| — | aby sa usilovala skoordinovať príspevky zo štrukturálnych fondov, sektorové programy a programy rozvoja vidieka, |
| --- | --- |

—

aby sa usilovala skoordinovať príspevky zo štrukturálnych fondov, sektorové programy a programy rozvoja vidieka,

| — | aby zhodnotila pokrok dosiahnutý v zjednodušení a decentralizácii spravovania štrukturálnych fondov v období rokov 2007 – 2013, pričom by mala osobitnú pozornosť venovať tomu, či je administratívna záťaž primeraná druhu a veľkosti pomoci z fondov, ako aj následkom administratívnej záťaže pre miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

—

aby zhodnotila pokrok dosiahnutý v zjednodušení a decentralizácii spravovania štrukturálnych fondov v období rokov 2007 – 2013, pričom by mala osobitnú pozornosť venovať tomu, či je administratívna záťaž primeraná druhu a veľkosti pomoci z fondov, ako aj následkom administratívnej záťaže pre miestne a regionálne orgány.

Skoordinovať proces európskej integrácie

Na to, aby sa zlepšilo európske riadenie a uskutočňovanie stratégií Spoločenstva, je nevyhnutná koordinovaná činnosť rôznych úrovní verejnej správy a koordinácia opatrení a nástrojov. Hospodárska kríza a konsenzus, pokiaľ ide o súrnu potrebu koordinovanej reakcie zo strany EÚ, zdôrazňujú základnú povahu koordinácie, no tiež poukazujú na pretrvávajúce ťažkosti pri realizácii takejto spoločnej akcie z dôvodu nedostatočnej koordinácie a chýbajúcej vzájomnej dôvery. Kríza je preto pre proces európskej integrácie zaťažkávacou skúškou. Je dôležité, aby Európska únia bola schopná koordinovať politické opatrenia na podporu hospodárskej obnovy a navrhla vyváženejší spôsob, ako dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj a územnú súdržnosť vďaka spolupráci rôznych aktérov, priamemu zapojeniu miestnych a regionálnych orgánov a vytváraniu partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom (26). Mechanizmy európskej integrácie vytvorené metódou Spoločenstva a prostredníctvom medzivládnej spolupráce musia byť koordinované na základe finančných, hospodárskych, sociálnych a územných nástrojov hospodárskej obnovy Európy a musia sa opierať o lepšiu koordináciu opatrení v rámci krízového riadenia (väčšia pružnosť v rámci európskych štrukturálnych fondov, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, podpora zo strany EIB atď.) a opatrení zameraných na hľadanie východiska z krízy (inovačná politika, priemyselná politika atď.) (26).

Metóda Spoločenstva môže najlepšie zabezpečiť uplatňovanie viacúrovňového riadenia v praxi. Už niekoľko rokov sa však v oblastiach, v ktorých má Európska únia len koordinačné alebo podporné právomoci používa aj otvorená metóda koordinácie, ktorá dopĺňa, a nijako nespochybňuje, prevládajúcu metódu Spoločenstva založenú na inštitucionálnom trojuholníku a výlučnom práve Komisie iniciovať legislatívne návrhy. Ak by sa otvorená metóda koordinácie uplatňovala v konkrétnych prípadoch, poskytla by možnosť v súlade so zásadou subsidiarity podporiť spoluprácu, podeliť sa o osvedčené postupy a dohodnúť sa na spoločných cieľoch a usmerneniach pre členské štáty.

Otvorená metóda koordinácie však vzhľadom na svoje počiatočné ciele nepriniesla zatiaľ očakávaný efekt a ukázalo sa, že pre regionálne a miestne orgány je neuspokojivým riešením, pretože nie sú v dostatočnej miere zapojené. Tieto sa naopak nazdávajú, že by sa mala rozšíriť na ďalšie oblasti činnosti, a to pod podmienkou, že sa stane inkluzívnejšou.

VI.   Platforma Výboru regiónov na monitorovanie Lisabonskej stratégie

| — | Výbor regiónov zriadil v roku 2006 platformu na monitorovanie Lisabonskej stratégie, ktorá dnes zahŕňa viac než sto regiónov a miest z 26 členských štátov. Táto sieť zameraná na výmenu informácií a hodnotenie monitoruje zapojenie regionálnej a miestnej úrovne do realizácie Lisabonskej stratégie a jej prepojenie s kohéznou politikou. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov zriadil v roku 2006 platformu na monitorovanie Lisabonskej stratégie, ktorá dnes zahŕňa viac než sto regiónov a miest z 26 členských štátov. Táto sieť zameraná na výmenu informácií a hodnotenie monitoruje zapojenie regionálnej a miestnej úrovne do realizácie Lisabonskej stratégie a jej prepojenie s kohéznou politikou.

| — | Vo svojej správe „Dosahovanie lisabonských cieľov prostredníctvom koordinovanej a integrovanej územnej politiky“ zdôrazňuje, že všetky príslušné úrovne verejnej správy musia výrazne zlepšiť zosúladenie a prepojenosť svojich politických programov a že je nevyhnutné rozšíriť paletu právnych nástrojov. |
| --- | --- |

—

Vo svojej správe „Dosahovanie lisabonských cieľov prostredníctvom koordinovanej a integrovanej územnej politiky“ zdôrazňuje, že všetky príslušné úrovne verejnej správy musia výrazne zlepšiť zosúladenie a prepojenosť svojich politických programov a že je nevyhnutné rozšíriť paletu právnych nástrojov.

| — | Na európskom summite regiónov a miest 5. a 6. marca 2009 v Prahe rozbehol Výbor regiónov proces konzultácie zameraný na budúcu stratégiu pre rast a zamestnanosť s cieľom umožniť regionálnym a miestnym orgánom, aby sa zapojili do jej prípravy (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

Na európskom summite regiónov a miest 5. a 6. marca 2009 v Prahe rozbehol Výbor regiónov proces konzultácie zameraný na budúcu stratégiu pre rast a zamestnanosť s cieľom umožniť regionálnym a miestnym orgánom, aby sa zapojili do jej prípravy (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | V snahe zlepšiť rámcové podmienky pre podniky, a najmä pre malé a stredné podniky, by chcel Výbor regiónov vytvoriť nové ocenenie, ktoré by sa udeľovalo najpodnikavejším regiónom v Európskej únii. Ocenenie „Európsky región podnikania“ sa bude udeľovať každoročne a bude nabádať regióny k dlhodobému strategickému plánovaniu trvalo udržateľných hospodárskych a sociálnych reforiem, ktoré by mali širokú podporu obyvateľstva a miestnych zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

V snahe zlepšiť rámcové podmienky pre podniky, a najmä pre malé a stredné podniky, by chcel Výbor regiónov vytvoriť nové ocenenie, ktoré by sa udeľovalo najpodnikavejším regiónom v Európskej únii. Ocenenie „Európsky región podnikania“ sa bude udeľovať každoročne a bude nabádať regióny k dlhodobému strategickému plánovaniu trvalo udržateľných hospodárskych a sociálnych reforiem, ktoré by mali širokú podporu obyvateľstva a miestnych zainteresovaných strán.

| — | Výbor regiónov by aj touto cestou chcel podporiť vytvorenie novej stratégie pre rast a zamestnanosť po skončení Lisabonskej stratégie a zároveň rozšíriť na miestnej a regionálnej úrovni desať zásad iniciatívy Európskej únie „Small Business Act“. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov by aj touto cestou chcel podporiť vytvorenie novej stratégie pre rast a zamestnanosť po skončení Lisabonskej stratégie a zároveň rozšíriť na miestnej a regionálnej úrovni desať zásad iniciatívy Európskej únie „Small Business Act“.

Lisabonská stratégia očividne nie je dostatočne skoordinovaná a stále je pre ňu príznačný postup výlučne „zhora nadol“. Táto paradoxná situácia, na ktorú upozornila platforma VR na monitorovanie Lisabonskej stratégie, svedčí o tom, že regionálne a miestne orgány neboli v dostatočnej miere do stratégie zapojené, a poukazuje na nevyhnutnosť vytvoriť decentralizovanejšiu stratégiu Spoločenstva pre rast a zamestnanosť, ktorá by spočívala na potenciáli regiónov a miest, ktoré sa z hľadiska svojich právomocí najviac zasadzujú za inováciu, výskum a vzdelávanie v Európe (27).

Súčasťou hospodárskej obnovy Európy je aj realizácia cieľov iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu, ktorý by mal byť predmetom partnerstiev s miestnymi a regionálnymi samosprávami (28).

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude uvažovať o možnostiach. ako otvorenú metódu koordinácie uplatniť na miestnej a regionálnej úrovni, a že určí, v ktorých oblastiach činnosti Spoločenstva by bola otvorená metóda koordinácie najvhodnejšia pre regionálne a miestne orgány, pričom bude najmä uvažovať o prisťahovaleckej a imigračnej politike, o politike inovácie a politike v oblasti vzdelávania, |
| --- | --- |

—

že bude uvažovať o možnostiach. ako otvorenú metódu koordinácie uplatniť na miestnej a regionálnej úrovni, a že určí, v ktorých oblastiach činnosti Spoločenstva by bola otvorená metóda koordinácie najvhodnejšia pre regionálne a miestne orgány, pričom bude najmä uvažovať o prisťahovaleckej a imigračnej politike, o politike inovácie a politike v oblasti vzdelávania,

| — | že v marci 2010 predloží Európskej rade výsledky konzultácie regionálnych a miestnych orgánov v súvislosti s budúcnosťou stratégie pre rast a zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

že v marci 2010 predloží Európskej rade výsledky konzultácie regionálnych a miestnych orgánov v súvislosti s budúcnosťou stratégie pre rast a zamestnanosť,

žiada

| — | členské štáty, aby otvorenú metódu koordinácie podporovali prostredníctvom regionálnych alebo miestnych akčných plánov a na druhej strane aby boli vďaka nej regionálne a miestne plány viac zohľadňované v rámci národných plánov a aby sa stala predmetom písomných dohôd medzi viacerými úrovňami; žiada preto Európsku komisiu, aby v rámci monitorovania otvorenej metódy koordinácie uznala existenciu regionálnych a miestnych kontaktných pracovísk, |
| --- | --- |

—

členské štáty, aby otvorenú metódu koordinácie podporovali prostredníctvom regionálnych alebo miestnych akčných plánov a na druhej strane aby boli vďaka nej regionálne a miestne plány viac zohľadňované v rámci národných plánov a aby sa stala predmetom písomných dohôd medzi viacerými úrovňami; žiada preto Európsku komisiu, aby v rámci monitorovania otvorenej metódy koordinácie uznala existenciu regionálnych a miestnych kontaktných pracovísk,

vyzýva Komisiu a členské štáty,

| — | aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi prepracovali otvorenú metódu koordinácie tak, aby sa stala inkluzívnejšou vďaka vytvoreniu ukazovateľov participatívneho riadenia a územných ukazovateľov
   (29), |
| --- | --- |

—

aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi prepracovali otvorenú metódu koordinácie tak, aby sa stala inkluzívnejšou vďaka vytvoreniu ukazovateľov participatívneho riadenia a územných ukazovateľov
   (29),

| — | aby v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi zistili, s akými prekážkami v rámci jednotného trhu sa v súčasnosti stretávajú regióny, mestá a obce, a našli vhodné riešenia, ako prispôsobiť jednotný trh súčasnej hospodárskej a sociálnej situácii, |
| --- | --- |

—

aby v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi zistili, s akými prekážkami v rámci jednotného trhu sa v súčasnosti stretávajú regióny, mestá a obce, a našli vhodné riešenia, ako prispôsobiť jednotný trh súčasnej hospodárskej a sociálnej situácii,

| — | aby vhodným spôsobom zapojili miestne a regionálne orgány do revízie Lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010. |
| --- | --- |

—

aby vhodným spôsobom zapojili miestne a regionálne orgány do revízie Lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010.

Vypracúvať integrované politické opatrenia

Integrovaný prístup je zárukou účinnosti spoločnej politiky. Zahŕňa vertikálny rozmer, ktorého predpokladom je lepšia koordinácia a spolupráca medzi jednotlivými stupňami verejnej správy, a horizontálny rozmer, ktorý si vyžaduje koherentné uskutočňovanie politiky v jednotlivých sektoroch, aby sa dosiahol trvalo udržateľný rozvoj a zabezpečila súčinnosť s ostatnými dôležitými oblasťami politiky Európskej únie.

V tejto súvislosti je pre budúcnosť európskej politiky nevyhnutné usilovať sa o dosiahnutie územnej súdržnosti ako jedného z cieľov Spoločenstva. Oblasť pôsobnosti územnej súdržnosti by mala totiž zhŕňať tri aspekty: prvý aspekt je nápravný, ktorého cieľom je zmenšiť existujúce rozdiely a zaručiť rovnaký prístup k základným verejným službám pre všetkých občanov nezávisle od ich miesta bydliska, druhý aspekt je preventívny, ktorý by mal zlepšiť koherentnosť sektorových politík, ktoré majú územný dosah a snažiť sa v každom prípade posilniť vlastné prostriedky najviac znevýhodnených regiónov s cieľom udržať obyvateľstvo v týchto oblastiach, a tretí aspekt je iniciátorský a zameriava sa na zlepšenie územnej integrácie prostredníctvom podpory spolupráce.

Územná súdržnosť, ktorá sa vďaka Lisabonskej zmluve stáva spoločnou oblasťou právomocí Európskej únie a členských štátov, musí byť prítomná vo všetkých sektorových politikách a stať sa stelesnením viacúrovňového riadenia. Mestská verejná správa je ďalšou nevyhnutnou podmienkou úspešnej realizácie stratégií v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v mestských oblastiach, nielen preto, aby sa skoordinovali jednotlivé úrovne riadenia, ale tiež preto, aby sa mohli zapojiť miestni aktéri. Mestská verejná správa sa v rámci integrovaného prístupu musí zaoberať tromi piliermi trvalo udržateľného rozvoja: životným prostredím, hospodárstvom a sociálnymi otázkami, aby sa zabezpečila skutočná sociálna a územná súdržnosť. Pre podporu integrovaného a koherentného prístupu sú dôležité aj ďalšie oblasti spoločnej politiky. Vidiecke oblasti by si zároveň mali vypracovať integrované stratégie založené na viacúrovňovom riadení, zamerané na podporu trvalo udržateľného rozvoja a konkurencieschopnosti. V týchto stratégiách by boli zahrnuté opatrenia na vyrovnanie sa s prírodnými znevýhodneniami, ktorým čelia tieto územia, ako aj opatrenia na odstránenie rozdielov medzi nimi a mestskými oblasťami.

VII.   Integrovaná námorná politika Európskej únie

| — | Vytvorenie integrovanej námornej politiky Európskej únie je jedným z mála príkladov na európskej úrovni, ako sa možno spoločne zaoberať viacerými sektorovými politikami na základe typológie územia. Tento proces, ktorý sa začal vypracovaním zelenej knihy v roku 2006 a neskôr aj modrej knihy, ukázal silné zapojenie zainteresovaných regionálnych a miestnych aktérov s cieľom dospieť k integrovanej správe morských oblastí. Doprava, životné prostredie, energia z obnoviteľných zdrojov a hospodársky rozvoj predstavujú len niekoľko oblastí, ktorých sa týka táto politika, ktorá vzišla z ambície horizontálne zahrnúť požiadavky z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja a bezpečnosti morí, ktoré boli napokon uznané ako základné prírodné a hospodárske zdroje európskeho kontinentu. |
| --- | --- |

—

Vytvorenie integrovanej námornej politiky Európskej únie je jedným z mála príkladov na európskej úrovni, ako sa možno spoločne zaoberať viacerými sektorovými politikami na základe typológie územia. Tento proces, ktorý sa začal vypracovaním zelenej knihy v roku 2006 a neskôr aj modrej knihy, ukázal silné zapojenie zainteresovaných regionálnych a miestnych aktérov s cieľom dospieť k integrovanej správe morských oblastí. Doprava, životné prostredie, energia z obnoviteľných zdrojov a hospodársky rozvoj predstavujú len niekoľko oblastí, ktorých sa týka táto politika, ktorá vzišla z ambície horizontálne zahrnúť požiadavky z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja a bezpečnosti morí, ktoré boli napokon uznané ako základné prírodné a hospodárske zdroje európskeho kontinentu.

| — | Táto ambícia sa musí opierať o vhodné opatrenia, ktoré stmeľujúci účinok integrovaného chápania námornej politiky ešte posilnia. V tejto súvislosti sa Výbor regiónov domnieva, že je nevyhnutné preskúmať možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky alebo väčšinu otázok v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu, a vytvoriť Európsku námornú platformu, ktorá by združovala aj miestne a regionálne orgány a zainteresovaných aktérov a slúžila ako prostriedok na zhromažďovanie odborných poznatkov a výmenu osvedčených postupov. |
| --- | --- |

—

Táto ambícia sa musí opierať o vhodné opatrenia, ktoré stmeľujúci účinok integrovaného chápania námornej politiky ešte posilnia. V tejto súvislosti sa Výbor regiónov domnieva, že je nevyhnutné preskúmať možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky alebo väčšinu otázok v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu, a vytvoriť Európsku námornú platformu, ktorá by združovala aj miestne a regionálne orgány a zainteresovaných aktérov a slúžila ako prostriedok na zhromažďovanie odborných poznatkov a výmenu osvedčených postupov.

Zoptimalizovať posilnenú kultúru konzultácií

Od roku 2002 sa rozvinula kultúra konzultácií, ktoré odporúčala už Biela kniha o európskom riadení. Ako sa v nej uvádza, dobrá konzultácia v počiatočnej fáze môže pomôcť vytvoriť lepšiu legislatívu, ktorá bude prijatá rýchlejšie a ktorá sa bude dať ľahšie zaviesť a dodržiavať.

Dialóg medzi Európskou komisiou a zainteresovanými stranami skôr, než sa predložia návrhy a prijmú politické iniciatívy, môže mať rôzne podoby:

| — | konzultácia v rámci legislatívneho procesu, najmä Výboru regiónov ako inštitucionálneho zástupcu miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

konzultácia v rámci legislatívneho procesu, najmä Výboru regiónov ako inštitucionálneho zástupcu miestnych a regionálnych orgánov,

| — | sektorové mechanizmy konzultácie, ktoré zohľadňujú špecifické podmienky zásahu Európskej únie v rôznych oblastiach činnosti, |
| --- | --- |

—

sektorové mechanizmy konzultácie, ktoré zohľadňujú špecifické podmienky zásahu Európskej únie v rôznych oblastiach činnosti,

| — | zavedenie koherentného konzultačného rámca a minimálnych noriem pre konzultácie, |
| --- | --- |

—

zavedenie koherentného konzultačného rámca a minimálnych noriem pre konzultácie,

| — | štruktúrovaný dialóg so združeniami miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

—

štruktúrovaný dialóg so združeniami miestnych a regionálnych samospráv.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude formou štruktúrovaného dialógu rozvíjať spoluprácu s Európskou komisiou a európskymi a národnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv v prípravnej fáze legislatívneho pracovného programu Európskej komisie, |
| --- | --- |

—

že bude formou štruktúrovaného dialógu rozvíjať spoluprácu s Európskou komisiou a európskymi a národnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv v prípravnej fáze legislatívneho pracovného programu Európskej komisie,

| — | spolupracovať s ostatnými inštitúciami EÚ na rozvoji efektívneho hodnotenia vplyvu ich činností, s cieľom posilniť svoju úlohu poradného orgánu v rámci zmlúv a preukázať prínos, ktorým prispieva k rozhodovaciemu procesu EÚ, |
| --- | --- |

—

spolupracovať s ostatnými inštitúciami EÚ na rozvoji efektívneho hodnotenia vplyvu ich činností, s cieľom posilniť svoju úlohu poradného orgánu v rámci zmlúv a preukázať prínos, ktorým prispieva k rozhodovaciemu procesu EÚ,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby informovala o tom, ako boli zohľadnené jeho politické odporúčania, formou otázok podaných ústne aj písomne. |
| --- | --- |

—

aby informovala o tom, ako boli zohľadnené jeho politické odporúčania, formou otázok podaných ústne aj písomne.

Lepšia tvorba právnych predpisov

Koordinácia legislatívneho procesu, navrhovaná v akčnom programe Lepšia tvorba právnych predpisov, ktorú podporuje aj rovnomenná medziinštitucionálna dohoda prijatá Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou v roku 2003, by mala plne zohľadňovať prínos miestnych a regionálnych orgánov, ako aj právnych a politických nástrojov odporúčaných v stratégii na zlepšenie právnych predpisov.

Interné opatrenia a mechanizmy Spoločenstva umožňujú už v súčasnej situácii, kým vstúpi do platnosti Lisabonská zmluva, zaviesť zosúladený a koordinovaný postup monitorovania a kontroly rešpektovania zásady subsidiarity. V niektorých členských štátoch sa okrem toho začal proces vnútorných reforiem, ktorý konsoliduje činnosť regionálnych zhromaždení s legislatívnou právomocou prostredníctvom mechanizmov odporúčaných v protokole o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktorý je súčasťou Lisabonskej zmluvy, aby konali ako jedna zo zložiek parlamentného systému vo svojej krajine alebo ako komora národného parlamentu. Táto tendencia by sa v súlade s ústavnými štruktúrami jednotlivých štátov mala rozšíriť.

Okrem toho treba posilniť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov pochopiť právne predpisy Spoločenstva, aby sa zlepšila právna istota v Európskej únii a uľahčila správna transpozícia právnych predpisov Spoločenstva. V tejto súvislosti potreba lepšie zapojiť regionálne a miestne orgány vychádza zo skutočnosti, že účinky smernice alebo nariadenia Spoločenstva môžu byť v jednotlivých členských štátoch podstatne odlišné, v závislosti od vnútorného územného rozdelenia každej krajiny, od toho, do akej miery sú regionálne a miestne orgány nezávislé a aký je rozsah ich právomocí. Ťažkosti, ktoré vyvstali pri transpozícii smernice o skládkach odpadov (30) a smernice o zadávaní verejných zákaziek na dodávku tovaru, verejných zákaziek na práce a verejných zákaziek na služby (31), sú jasnými príkladmi toho, že je dôležité zapájať regionálne a miestne orgány do navrhovania legislatívy Spoločenstva počas celého procesu (32).

Hodnotenia vplyvu návrhov právnych predpisov sú významným nástrojom na zlepšenie právnych predpisov Spoločenstva. Hodnotenie by sa malo zaoberať vykonávaním a presadzovaním legislatívy. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zabezpečiť, aby v hodnotení, ktoré vypracuje Komisia, získalo územné hľadisko nového právneho predpisu centrálne postavenie. Útvary Komisie by mali už v ranom štádiu objasniť dosah nového predpisu na regióny a obce, aby bolo možné správne zhodnotiť jeho územný dosah. Výbor regiónov môže v tejto oblasti zohrávať významnú úlohu.

VIII.   Sieť Výboru regiónov na monitorovanie subsidiarity: dôležitý nástroj na posilnenie demokratickej zodpovednosti a zapojenia v rámci legislatívneho procesu Európskej únie

| — | Cieľom zásady subsidiarity je zabezpečiť, aby sa rozhodnutia v oblastiach, ktoré nie sú výlučnými právomocami Spoločenstva, prijímali na najvhodnejšej úrovni správy. Preto treba v týchto oblastiach vykonávať kontroly, aby sa zabezpečilo, že činnosť Spoločenstva je oprávnená so zreteľom na iné možnosti na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

—

Cieľom zásady subsidiarity je zabezpečiť, aby sa rozhodnutia v oblastiach, ktoré nie sú výlučnými právomocami Spoločenstva, prijímali na najvhodnejšej úrovni správy. Preto treba v týchto oblastiach vykonávať kontroly, aby sa zabezpečilo, že činnosť Spoločenstva je oprávnená so zreteľom na iné možnosti na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

| — | Sieť na monitorovanie subsidiarity, ktorú zriadil Výbor regiónov, má v súčasnosti 96 členov (miestne a regionálne orgány, národné a regionálne parlamentné zhromaždenia, združenia miestnych a regionálnych samospráv) a uskutočňuje konzultácie on-line na svojej internetovej stránke. Jej cieľom je: |
| --- | --- |

—

Sieť na monitorovanie subsidiarity, ktorú zriadil Výbor regiónov, má v súčasnosti 96 členov (miestne a regionálne orgány, národné a regionálne parlamentné zhromaždenia, združenia miestnych a regionálnych samospráv) a uskutočňuje konzultácie on-line na svojej internetovej stránke. Jej cieľom je:

| — | Organizovať konzultácie s partnermi siete v súvislosti s dokumentmi a návrhmi Európskej komisie, ktoré sa zaoberajú analýzou uplatňovania zásad subsidiarity a proporcionality a hodnotením dosahu navrhovaných opatrení. Sieť takto uľahčuje komunikáciu medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a Výborom regiónov v súvislosti s európskym legislatívnym procesom, |
| --- | --- |

—

Organizovať konzultácie s partnermi siete v súvislosti s dokumentmi a návrhmi Európskej komisie, ktoré sa zaoberajú analýzou uplatňovania zásad subsidiarity a proporcionality a hodnotením dosahu navrhovaných opatrení. Sieť takto uľahčuje komunikáciu medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a Výborom regiónov v súvislosti s európskym legislatívnym procesom,

| — | Slúžiť ako zdroj informácií, ktorý umožňuje regionálnym a miestnym samosprávam rýchlejšie získať informácie o EÚ, ktoré ich zaujímajú a predstavuje ďalší prostriedok, ako môžu vyjadriť svoj názor, |
| --- | --- |

—

Slúžiť ako zdroj informácií, ktorý umožňuje regionálnym a miestnym samosprávam rýchlejšie získať informácie o EÚ, ktoré ich zaujímajú a predstavuje ďalší prostriedok, ako môžu vyjadriť svoj názor,

| — | Pomáhať Výboru regiónov rozširovať svoju konzultačnú základňu tým, že mu poskytuje možnosť nadviazať kontakty s politickými a administratívnymi štruktúrami európskych regiónov a miest a tieto prostriedky dáva k dispozícii jeho spravodajcom, |
| --- | --- |

—

Pomáhať Výboru regiónov rozširovať svoju konzultačnú základňu tým, že mu poskytuje možnosť nadviazať kontakty s politickými a administratívnymi štruktúrami európskych regiónov a miest a tieto prostriedky dáva k dispozícii jeho spravodajcom,

| — | Zapojiť v budúcnosti členov siete na monitorovanie subsidiarity do štúdií územného dosahu návrhov Komisie, a to už v ranom štádiu prípravy legislatívnych návrhov. |
| --- | --- |

—

Zapojiť v budúcnosti členov siete na monitorovanie subsidiarity do štúdií územného dosahu návrhov Komisie, a to už v ranom štádiu prípravy legislatívnych návrhov.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že sa viac zapojí do procesu dosledovania akčného plánu Lepšia tvorba právnych predpisov a bude rozvíjať svoje interné politické postupy a konzultácie prostredníctvom interaktívnych platforiem, ktoré mu umožnia získať spoľahlivé informácie o tom, ako sa pri príprave legislatívnych návrhov zohľadňuje miestny a regionálny rozmer, |
| --- | --- |

—

že sa viac zapojí do procesu dosledovania akčného plánu Lepšia tvorba právnych predpisov a bude rozvíjať svoje interné politické postupy a konzultácie prostredníctvom interaktívnych platforiem, ktoré mu umožnia získať spoľahlivé informácie o tom, ako sa pri príprave legislatívnych návrhov zohľadňuje miestny a regionálny rozmer,

| — | že počas celého legislatívneho procesu bude upevňovať svoje medziinštitucionálne vzťahy s Radou, Európskou komisiou a Európskym parlamentom, |
| --- | --- |

—

že počas celého legislatívneho procesu bude upevňovať svoje medziinštitucionálne vzťahy s Radou, Európskou komisiou a Európskym parlamentom,

| — | spolu s národnými parlamentmi a regionálnymi zhromaždeniami s legislatívnou právomocou rozvinie

  modus operandi
  , ktorý zabezpečí, že sa na názory regionálnych a miestnych samospráv vo všetkých členských štátoch bude prihliadať, či už vo fáze ex ante alebo v rámci systému včasného varovania (33), |
| --- | --- |

—

spolu s národnými parlamentmi a regionálnymi zhromaždeniami s legislatívnou právomocou rozvinie

  modus operandi
  , ktorý zabezpečí, že sa na názory regionálnych a miestnych samospráv vo všetkých členských štátoch bude prihliadať, či už vo fáze ex ante alebo v rámci systému včasného varovania (33),

| — | že sa bude podieľať na práci skupiny na vysokej úrovni zloženej z nezávislých zainteresovaných strán a zameranej na zníženie administratívnej záťaže, vyjadrí sa k návrhom, ktoré budú predložené a bude uvažovať o zriadení skupiny na vysokej úrovni zloženej zo zástupcov územných samospráv, |
| --- | --- |

—

že sa bude podieľať na práci skupiny na vysokej úrovni zloženej z nezávislých zainteresovaných strán a zameranej na zníženie administratívnej záťaže, vyjadrí sa k návrhom, ktoré budú predložené a bude uvažovať o zriadení skupiny na vysokej úrovni zloženej zo zástupcov územných samospráv,

žiada,

| — | aby bol k medziinšitucionálnej dohode o lepšej tvorbe právnych predpisov, ktorú uzavreli Európsky parlament, Rada a Európska komisia, pripojený protokol o dohode s Výborom regiónov o zavedení určitých hodnotiacich, a najmä konzultačných, mechanizmov, |
| --- | --- |

—

aby bol k medziinšitucionálnej dohode o lepšej tvorbe právnych predpisov, ktorú uzavreli Európsky parlament, Rada a Európska komisia, pripojený protokol o dohode s Výborom regiónov o zavedení určitých hodnotiacich, a najmä konzultačných, mechanizmov,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby pokračovala v úsilí o zjednodušenie právneho prostredia, najmä prostredníctvom kohéznej politiky, a aby sa v rámci národných akčných plánov v oblasti zjednodušenia právnych predpisov zohľadnil regionálny aspekt, |
| --- | --- |

—

aby pokračovala v úsilí o zjednodušenie právneho prostredia, najmä prostredníctvom kohéznej politiky, a aby sa v rámci národných akčných plánov v oblasti zjednodušenia právnych predpisov zohľadnil regionálny aspekt,

| — | aby regionálnym a miestnym orgánom zabezpečila jednoduchší prístup ku komitologickému postupu a kontakt so skupinami odborníkov, ktorí majú na starosti uplatňovanie akčného plánu Lepšia tvorba právnych predpisov (34)
   (35), |
| --- | --- |

—

aby regionálnym a miestnym orgánom zabezpečila jednoduchší prístup ku komitologickému postupu a kontakt so skupinami odborníkov, ktorí majú na starosti uplatňovanie akčného plánu Lepšia tvorba právnych predpisov (34)
   (35),

vyzýva členské štáty,

| — | aby vytvorili systém konzultovania regionálnych a miestnych orgánov s cieľom uľahčiť transpozíciu európskej legislatívy, |
| --- | --- |

—

aby vytvorili systém konzultovania regionálnych a miestnych orgánov s cieľom uľahčiť transpozíciu európskej legislatívy,

| — | aby zaručili, že sa pri transpozícii a implementácii európskych právnych predpisov bude rešpektovať vnútroštátne rozdelenie právomocí, |
| --- | --- |

—

aby zaručili, že sa pri transpozícii a implementácii európskych právnych predpisov bude rešpektovať vnútroštátne rozdelenie právomocí,

| — | aby v rámci Rady Európy pokračovali v činnosti v súvislosti s návrhom charty regionálnej demokracie. |
| --- | --- |

—

aby v rámci Rady Európy pokračovali v činnosti v súvislosti s návrhom charty regionálnej demokracie.

Vyhodnocovať územný dosah činnosti Spoločenstva

Hodnotiace mechanizmy umožňujú zistiť, či sa rozhodnutia prijímajú a uplatňujú na správnej úrovni, pomáhajú zvoliť vhodné politické nástroje a vymedziť oblasť a intenzitu zásahu Spoločenstva. Veľkou úlohou bude vymedziť pojem územného dosahu, určiť spoločné ciele, ktoré by sa mohli prispôsobiť špecifickej situácii jednotlivých územných celkov a vytvoriť dobré kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele. Takýmto spôsobom môže zásada územnej súdržnosti nadobudnúť konkrétny obsah.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude viac spolupracovať s Európskou komisiou v rámci uplatňovania dohody o spolupráci, aby jej mohol odovzdávať odôvodnené názory regionálnych a miestnych samospráv týkajúce sa analýzy dosahu návrhov Komisie v ranom štádiu legislatívneho procesu, |
| --- | --- |

—

že bude viac spolupracovať s Európskou komisiou v rámci uplatňovania dohody o spolupráci, aby jej mohol odovzdávať odôvodnené názory regionálnych a miestnych samospráv týkajúce sa analýzy dosahu návrhov Komisie v ranom štádiu legislatívneho procesu,

| — | že s pomocou výboru Európskej komisie, ktorý sa zameriava na analýzu dosahu, zriadi skupinu odborníkov na vysokej úrovni poverenú hodnotením územného dosahu dôležitých politických opatrení Spoločenstva, aby sa mohli zaviesť opatrenia, ktoré by pomohli zlepšiť právne predpisy, zjednodušiť administratívne postupy a získať pre politiku Spoločenstva väčšiu podporu občanov, |
| --- | --- |

—

že s pomocou výboru Európskej komisie, ktorý sa zameriava na analýzu dosahu, zriadi skupinu odborníkov na vysokej úrovni poverenú hodnotením územného dosahu dôležitých politických opatrení Spoločenstva, aby sa mohli zaviesť opatrenia, ktoré by pomohli zlepšiť právne predpisy, zjednodušiť administratívne postupy a získať pre politiku Spoločenstva väčšiu podporu občanov,

odporúča,

| — | aby sa analýzy územného dosahu vykonávali systematicky, vďaka tomu, že sa ešte pred prijatím politického rozhodnutia zapoja do tohto procesu rôzni zainteresovaní aktéri v snahe pochopiť, aké hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky budú mať dané legislatívne ako aj nelegislatívne návrhy Spoločenstva pre regióny a mestá, |
| --- | --- |

—

aby sa analýzy územného dosahu vykonávali systematicky, vďaka tomu, že sa ešte pred prijatím politického rozhodnutia zapoja do tohto procesu rôzni zainteresovaní aktéri v snahe pochopiť, aké hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky budú mať dané legislatívne ako aj nelegislatívne návrhy Spoločenstva pre regióny a mestá,

| — | posilniť mechanizmy hodnotenia územného dosahu v prípade, že v priebehu legislatívneho procesu boli k pôvodnému návrhu navrhnuté podstatné zmeny, |
| --- | --- |

—

posilniť mechanizmy hodnotenia územného dosahu v prípade, že v priebehu legislatívneho procesu boli k pôvodnému návrhu navrhnuté podstatné zmeny,

| — | zjednodušiť podmienky hodnotenia

  ex post
  , aby sa miestny a regionálny dosah niektorých smerníc, prípadne transpozícia, ako aj vykonávanie európskych legislatívnych aktov na miestnej a regionálnej úrovni mohli preskúmať a zohľadniť v hodnotiacej správe Komisie, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť podmienky hodnotenia

  ex post
  , aby sa miestny a regionálny dosah niektorých smerníc, prípadne transpozícia, ako aj vykonávanie európskych legislatívnych aktov na miestnej a regionálnej úrovni mohli preskúmať a zohľadniť v hodnotiacej správe Komisie,

| — | zabezpečiť, aby štatistiky EÚ a jednotlivých štátov odrážali rozmanitosť daného územia, aby sa dosah politických opatrení na tieto územia mohol zistiť s väčšou presnosťou, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby štatistiky EÚ a jednotlivých štátov odrážali rozmanitosť daného územia, aby sa dosah politických opatrení na tieto územia mohol zistiť s väčšou presnosťou,

žiada Európsku komisiu,

| — | aby medzi ukazovatele, podľa ktorých hodnotí pokrok dosiahnutý v niektorých kľúčových oblastiach európskej politiky, zaradila aj premennú veličinu viacúrovňového riadenia, aby sa mohol vyhodnotiť skutočný dosah činnosti Spoločenstva, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné posilniť regionálny a miestny rozmer v hodnoteniach vnútorného trhu. |
| --- | --- |

—

aby medzi ukazovatele, podľa ktorých hodnotí pokrok dosiahnutý v niektorých kľúčových oblastiach európskej politiky, zaradila aj premennú veličinu viacúrovňového riadenia, aby sa mohol vyhodnotiť skutočný dosah činnosti Spoločenstva, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné posilniť regionálny a miestny rozmer v hodnoteniach vnútorného trhu.

Rozvinúť potenciál územnej spolupráce

Na to, aby sa mohli dosiahnuť ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, je nevyhnutné posilniť územnú spoluprácu. V nasledujúcich rokoch bude treba vo veľkej miere podporovať možnosti vytvárať partnerstvá (vertikálne aj horizontálne), a to na základe politického, právneho a finančného rámca nadnárodnej spolupráce, vďaka ktorému bude môcť vzájomne spolupracovať viacero územných celkov z rôznych európskych štátov.

Táto spolupráca umožňuje totiž v rámci istého zemepisného ohraničenia politickým orgánom a rôznym úrovniam verejnej správy spolupracovať a presadzovať spoločné záujmy, a vďaka využívaniu spoločných zdrojov a schopností zlepšovať životné podmienky obyvateľstva v danej oblasti.

Perspektíva posilnenia úlohy európskeho zoskupenia územnej spolupráce a revízia nariadenia, ktoré sa ho týka, podnecujú Výbor regiónov k tomu, aby sformuloval niekoľko návrhov, ako zlepšiť prínos tohto nástroja.

IX.   Európske zoskupenie územnej spoluprácu (EZÚS)

| — | EZÚS je nový právny nástroj Spoločenstva (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006), ktorého úlohou je ustáliť územnú spoluprácu medzi rôznymi úrovňami riadenia, a to aj za hranicami štátov, a ktorý je mimoriadne dôležitý z hľadiska posilnenia politiky územnej súdržnosti. V Európe už bolo vytvorených šesť zoskupení EZÚS a v súčasnosti vzniká asi tridsať ďalších. |
| --- | --- |

—

EZÚS je nový právny nástroj Spoločenstva (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006), ktorého úlohou je ustáliť územnú spoluprácu medzi rôznymi úrovňami riadenia, a to aj za hranicami štátov, a ktorý je mimoriadne dôležitý z hľadiska posilnenia politiky územnej súdržnosti. V Európe už bolo vytvorených šesť zoskupení EZÚS a v súčasnosti vzniká asi tridsať ďalších.

| — | Viacúrovňové riadenie je základným kameňom a cieľom myšlienky vzniku, vytvárania a riadenia EZÚS. EZÚS totiž umožňuje podľa premenlivého inštitucionálneho kľúča zoskupiť orgány verejnej správy na základe ich úrovne právomocí a podporovať rozšírené partnerstvo so sociálno-hospodárskymi aktérmi. Podľa doterajších skúseností sa zoskupenia EZÚS môžu uplatniť v rôznych oblastiach: od zdravotníctva až po civilnú ochranu, od hospodárskeho rozvoja po ochranu a podporu prírodných zdrojov, od vzdelávania až po politiku v oblasti výskumu a inovácie atď. |
| --- | --- |

—

Viacúrovňové riadenie je základným kameňom a cieľom myšlienky vzniku, vytvárania a riadenia EZÚS. EZÚS totiž umožňuje podľa premenlivého inštitucionálneho kľúča zoskupiť orgány verejnej správy na základe ich úrovne právomocí a podporovať rozšírené partnerstvo so sociálno-hospodárskymi aktérmi. Podľa doterajších skúseností sa zoskupenia EZÚS môžu uplatniť v rôznych oblastiach: od zdravotníctva až po civilnú ochranu, od hospodárskeho rozvoja po ochranu a podporu prírodných zdrojov, od vzdelávania až po politiku v oblasti výskumu a inovácie atď.

| — | Výbor regiónov sa spolu s miestnymi a regionálnymi samosprávami, Európskou komisiou, Európskym parlamentom a členskými štátmi usiluje čo najlepšie využiť potenciál tohto nástroja a uľahčiť vytvorenie verejného priestoru pre informácie, analýzu, výskum a výmenu poznatkov a skúseností. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov sa spolu s miestnymi a regionálnymi samosprávami, Európskou komisiou, Európskym parlamentom a členskými štátmi usiluje čo najlepšie využiť potenciál tohto nástroja a uľahčiť vytvorenie verejného priestoru pre informácie, analýzu, výskum a výmenu poznatkov a skúseností.

Vnútorná stratégia Európskej únie sa zameriava aj na vytváranie makroregiónov. Tento novátorský prístup si však vyžaduje veľkú koherentnosť z hľadiska koncepcie a začlenenia do procesu európskej integrácie a musí sa nevyhnutne opierať o viacúrovňové riadenie, ktoré prináša nový typ partnerstva zbližujúci strategické postupy vnútornej a vonkajšej politiky EÚ. Ponaučenia zo stratégie pre Pobaltie a zo stratégie pre oblasť Dunaja, ktorá sa čoskoro rozbehne, ako aj možnosti vyplývajúce z akčného plánu širšieho susedstva zameraného na najvzdialenejšie regióny podstatnou mierou pomôžu zistiť, aký význam majú tieto regióny z hľadiska európskeho riadenia, rozvoja územnej spolupráce a cieľa územnej súdržnosti.

X.   Stratégia pre Pobaltie

| — | Cieľom stratégie pre Pobaltie je obnoviť spoluprácu v oblasti Baltického mora v snahe zlepšiť v tomto regióne stav životného prostredia, podporovať trvalo udržateľný hospodársky rozvoj, zlepšiť prístupnosť a zvýšiť úroveň bezpečnosti. Táto integrovaná a participatívna stratégia, ktorá sa práve pripravuje, je príkladom politiky zameranej na viacero oblastí, ktorú vykonáva viacero aktérov a ktorá sa sústreďuje na jeden európsky makroregión. Stratégia by mala obsahovať rôzne programové a finančné línie na európskej, štátnej a na nižšej ako celoštátnej úrovni s možnosťou použiť ako referenčný rámec programy kohéznej politiky. |
| --- | --- |

—

Cieľom stratégie pre Pobaltie je obnoviť spoluprácu v oblasti Baltického mora v snahe zlepšiť v tomto regióne stav životného prostredia, podporovať trvalo udržateľný hospodársky rozvoj, zlepšiť prístupnosť a zvýšiť úroveň bezpečnosti. Táto integrovaná a participatívna stratégia, ktorá sa práve pripravuje, je príkladom politiky zameranej na viacero oblastí, ktorú vykonáva viacero aktérov a ktorá sa sústreďuje na jeden európsky makroregión. Stratégia by mala obsahovať rôzne programové a finančné línie na európskej, štátnej a na nižšej ako celoštátnej úrovni s možnosťou použiť ako referenčný rámec programy kohéznej politiky.

| — | Úspech tejto stratégie bude závisieť od spôsobu riadenia. Jej vytvorenie si totiž vyžaduje viacúrovňový prístup a posilnenú spoluprácu medzi európskou, celoštátnou, regionálnou a miestnou úrovňou, ako aj na cezhraničnej úrovni a medzi verejným a súkromným sektorom (36). |
| --- | --- |

—

Úspech tejto stratégie bude závisieť od spôsobu riadenia. Jej vytvorenie si totiž vyžaduje viacúrovňový prístup a posilnenú spoluprácu medzi európskou, celoštátnou, regionálnou a miestnou úrovňou, ako aj na cezhraničnej úrovni a medzi verejným a súkromným sektorom (36).

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že vyhodnotí prínos stratégií vytvárania makroregiónov na základe zapojenia regionálnych a miestnych orgánov do ich navrhovania, prípravy, uskutočňovania a hodnotenia, ale aj do informovania občanov, ako aj do akčných plánov, a v takom prípade bude vyžadovať, aby boli z rozpočtu Spoločenstva vyčlenené dostatočné prostriedky na financovanie potrebných zdrojov a mechanizmov, |
| --- | --- |

—

že vyhodnotí prínos stratégií vytvárania makroregiónov na základe zapojenia regionálnych a miestnych orgánov do ich navrhovania, prípravy, uskutočňovania a hodnotenia, ale aj do informovania občanov, ako aj do akčných plánov, a v takom prípade bude vyžadovať, aby boli z rozpočtu Spoločenstva vyčlenené dostatočné prostriedky na financovanie potrebných zdrojov a mechanizmov,

| — | že bude spolupracovať s Európskou komisiou, členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými inštitúciami v snahe intenzívnym úsilím v oblasti komunikácie a pomocou v teréne podporiť vytváranie nových zoskupení EZÚS, ako aj výmenu osvedčených postupov medzi zoskupeniami, ktoré už existujú, |
| --- | --- |

—

že bude spolupracovať s Európskou komisiou, členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými inštitúciami v snahe intenzívnym úsilím v oblasti komunikácie a pomocou v teréne podporiť vytváranie nových zoskupení EZÚS, ako aj výmenu osvedčených postupov medzi zoskupeniami, ktoré už existujú,

| — | že pomôže pri prípadnej revízii nariadenia (ES) č. 1082/2006 o EZÚS, prostredníctvom poznatkov a skúseností svojej skupiny expertov, najmä s cieľom viac zapojiť sociálno-hospodárskych partnerov, uľahčiť vytváranie EZÚS na vonkajších hraniciach EÚ, zabezpečiť pružnejšie postupy zavádzania, zabezpečiť zmienku v najdôležitejších európskych legislatívnych textoch, ktorých sa cezhraničný aspekt týka (napríklad cezhraničná zdravotná starostlivosť), navrhnúť primerané stimuly, vrátane právnych, hospodárskych a finančných, či už na európskej úrovni alebo na úrovni jednotlivých štátov, a presadzovať tento nástroj v právnom poriadku Spoločenstva v Európe, |
| --- | --- |

—

že pomôže pri prípadnej revízii nariadenia (ES) č. 1082/2006 o EZÚS, prostredníctvom poznatkov a skúseností svojej skupiny expertov, najmä s cieľom viac zapojiť sociálno-hospodárskych partnerov, uľahčiť vytváranie EZÚS na vonkajších hraniciach EÚ, zabezpečiť pružnejšie postupy zavádzania, zabezpečiť zmienku v najdôležitejších európskych legislatívnych textoch, ktorých sa cezhraničný aspekt týka (napríklad cezhraničná zdravotná starostlivosť), navrhnúť primerané stimuly, vrátane právnych, hospodárskych a finančných, či už na európskej úrovni alebo na úrovni jednotlivých štátov, a presadzovať tento nástroj v právnom poriadku Spoločenstva v Európe,

odporúča,

| — | aby boli pre tri aspekty územnej spolupráce vyčlenené dodatočné prostriedky, pretože územná spolupráca je nepopierateľne veľkým prínosom pre proces európskej integrácie, |
| --- | --- |

—

aby boli pre tri aspekty územnej spolupráce vyčlenené dodatočné prostriedky, pretože územná spolupráca je nepopierateľne veľkým prínosom pre proces európskej integrácie,

žiada

| — | Európsku komisiu, aby vo svojej nasledujúcej správe o hodnotení/revízii nariadenia o EZÚS uviedla, akým spôsobom by sa podľa jej názoru mohol tento právny nástroj plne využiť, |
| --- | --- |

—

Európsku komisiu, aby vo svojej nasledujúcej správe o hodnotení/revízii nariadenia o EZÚS uviedla, akým spôsobom by sa podľa jej názoru mohol tento právny nástroj plne využiť,

| — | Európsku komisiu a členské štáty, aby sa usilovali zlepšiť informovanosť o tomto nástroji tak, že podstatnou mierou zintenzívnia interné informačné úsilie v rámci generálnych riaditeľstiev a ministerstiev, pričom vyzdvihnú prínos EZÚS, |
| --- | --- |

—

Európsku komisiu a členské štáty, aby sa usilovali zlepšiť informovanosť o tomto nástroji tak, že podstatnou mierou zintenzívnia interné informačné úsilie v rámci generálnych riaditeľstiev a ministerstiev, pričom vyzdvihnú prínos EZÚS,

| — | členské štáty, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri vytváraní EZÚS, a umožnili tak týmto zoskupeniam rýchlo sa rozvíjať a realizovať v plnom súlade s formou a obsahom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006. |
| --- | --- |

—

členské štáty, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri vytváraní EZÚS, a umožnili tak týmto zoskupeniam rýchlo sa rozvíjať a realizovať v plnom súlade s formou a obsahom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006.

Podporovať novátorské metódy riadenie založené na partnerstve

Hospodárske, technologické a spoločenské zmeny si vyžadujú, aby sa zmenil aj spôsob myslenia a postupy. Metóda Spoločenstva by sa mala obohatiť o novátorské a experimentálne postupy, ktoré vychádzajú zo skúseností a poznatkov regionálnych a miestnych volených zástupcov, pretože najčastejšie práve oni uskutočňujú spoločnú politiku v praxi a uplatňujú legislatívu Spoločenstva.

Experimentovanie je v tejto súvislosti jedným z nástrojov dobrej správy vecí verejných, ktorý umožňuje uskutočniť niektoré kroky v malej mierke, aby sa vyskúšali ich účinky, a ak sa osvedčia, rozšíriť ich vo väčšom rozsahu, a politickým činiteľom umožňuje prijímať rozhodnutia na základe údajov, ktoré už boli overené z hľadiska územného dosahu.

Okrem toho vytváranie zmluvných vzťahov, ktoré malo v rámci regionálnej politiky Spoločenstva za následok skutočnosť, že si európske strategické priority osvojila vnútroštátna, regionálna a miestna úroveň, ako aj lepšiu koordináciu opatrení vo verejnom sektore a zlepšenie administratívnych kapacít, by sa malo rozšíriť aj na ďalšie oblasti európskej politiky.

S cieľom zaviesť viacúrovňové riadenie do praxe Výbor regiónov:

sa zaväzuje,

| — | že bude predkladať návrhy na podporu experimentovania na miestnej a regionálnej úrovni v určitých oblastiach činnosti Európskej únie, ako je stratégia pre rast a zamestnanosť, sociálna agenda, integračná politika, politika na podporu inovácie, kohézna politika, trvalo udržateľný rozvoj alebo civilná ochrana, |
| --- | --- |

—

že bude predkladať návrhy na podporu experimentovania na miestnej a regionálnej úrovni v určitých oblastiach činnosti Európskej únie, ako je stratégia pre rast a zamestnanosť, sociálna agenda, integračná politika, politika na podporu inovácie, kohézna politika, trvalo udržateľný rozvoj alebo civilná ochrana,

| — | že bude rozvíjať návrhy na činnosť, ktorá by mohla podporiť častejšie využívanie metódy riadeného experimentovania, s cieľom lepšie pochopiť dosah rozsiahlych reforiem spoločných politík, najmä spoločnej poľnohospodárskej politiky, |
| --- | --- |

—

že bude rozvíjať návrhy na činnosť, ktorá by mohla podporiť častejšie využívanie metódy riadeného experimentovania, s cieľom lepšie pochopiť dosah rozsiahlych reforiem spoločných politík, najmä spoločnej poľnohospodárskej politiky,

| — | že bude obhajovať možnosť uzatvárania zmlúv týkajúcich sa konkrétnych cieľov, o ktorých sa uvažovalo v roku 2001, a že navrhne úpravu politických a právnych aspektov ich realizácie napríklad prostredníctvom pružných a diverzifikovaných tripartitných nástrojov; pritom sa musí v plnom rozsahu rešpektovať najmä inštitucionálna a procedurálna autonómia členských štátov pri transpozícii a predovšetkým implementácii právnych predpisov Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

že bude obhajovať možnosť uzatvárania zmlúv týkajúcich sa konkrétnych cieľov, o ktorých sa uvažovalo v roku 2001, a že navrhne úpravu politických a právnych aspektov ich realizácie napríklad prostredníctvom pružných a diverzifikovaných tripartitných nástrojov; pritom sa musí v plnom rozsahu rešpektovať najmä inštitucionálna a procedurálna autonómia členských štátov pri transpozícii a predovšetkým implementácii právnych predpisov Spoločenstva,

odporúča,

| — | aby sa vytvorili európske územné dohody, do ktorých by sa na báze dobrovoľnosti mohli zapojiť príslušné úrovne riadenia s cieľom upraviť realizáciu hlavných cieľov a politických priorít Európskej únie v partnerstve s miestnymi a regionálnymi orgánmi, (37) |
| --- | --- |

—

aby sa vytvorili európske územné dohody, do ktorých by sa na báze dobrovoľnosti mohli zapojiť príslušné úrovne riadenia s cieľom upraviť realizáciu hlavných cieľov a politických priorít Európskej únie v partnerstve s miestnymi a regionálnymi orgánmi, (37)

| — | aby boli do európskych územných dohôd zapojené niektoré inštitúcie alebo agentúry Európskej únie, národné orgány a jedna alebo viacero územných samospráv, a zakomponované politické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, ich realizácia prostredníctvom konkrétnych opatrení v príslušnom regióne, systém monitorovania a napokon jasne určená rozpočtová štruktúra, do ktorej budú v potrebnej miere prispievať jednotlivé strany, |
| --- | --- |

—

aby boli do európskych územných dohôd zapojené niektoré inštitúcie alebo agentúry Európskej únie, národné orgány a jedna alebo viacero územných samospráv, a zakomponované politické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, ich realizácia prostredníctvom konkrétnych opatrení v príslušnom regióne, systém monitorovania a napokon jasne určená rozpočtová štruktúra, do ktorej budú v potrebnej miere prispievať jednotlivé strany,

vyzýva,

| — | aby sa úvahy o otázke financovania európskych územných dohôd zamerali na možnú synergiu na európskej úrovni medzi jestvujúcimi rozpočtovými položkami v príslušných oblastiach a štrukturálnymi fondmi a na miestnej, regionálnej a národnej úrovni na synergiu medzi dostupnými rozpočtovými položkami. Pritom by sa nemal vytvárať ďalší finančný nástroj regionálnej politiky Spoločenstva ani žiadať ďalšie finančné prostriedky na tento účel, |
| --- | --- |

—

aby sa úvahy o otázke financovania európskych územných dohôd zamerali na možnú synergiu na európskej úrovni medzi jestvujúcimi rozpočtovými položkami v príslušných oblastiach a štrukturálnymi fondmi a na miestnej, regionálnej a národnej úrovni na synergiu medzi dostupnými rozpočtovými položkami. Pritom by sa nemal vytvárať ďalší finančný nástroj regionálnej politiky Spoločenstva ani žiadať ďalšie finančné prostriedky na tento účel,

| — | územné samosprávy, ktoré sa chcú zapojiť do toho procesu, aby prejavili svoj záujem v rámci konzultácií týkajúcich sa zavedenia bielej knihy do praxe. |
| --- | --- |

—

územné samosprávy, ktoré sa chcú zapojiť do toho procesu, aby prejavili svoj záujem v rámci konzultácií týkajúcich sa zavedenia bielej knihy do praxe.

5.   Zavedenie bielej knihy do praxe a ďalšie kroky

Prostredníctvom tejto bielej knihy Výbor regiónov iniciatívne predostrel svoju koncepciu metódy Spoločenstva založenú na riadení, ktoré podporuje zapojenie územných samospráv do tvorby a realizácie politiky Spoločenstva. Táto predstava sa opiera o dobré výsledky, ktoré priniesla Biela kniha o európskom riadení, prijatá Komisiou v roku 2001 a poukazuje na problémy a výzvy súvisiace so spoločným riadením EÚ. Rozvoj európskej kultúry viacúrovňového riadenia je trvalou výzvou. VR bude preto pravidelne hodnotiť pokrok dosiahnutý pri realizácii a každé tri roky vydá správu o stave viacúrovňového riadenia v Európskej únii.

Výbor regiónov začne hneď po zverejnení bielej knihy proces konzultácií s inštitúciami Spoločenstva, aby sa mohli skonkretizovať predostreté návrhy a záväzky.

Zároveň tiež otvára proces všeobecných konzultácií, pomocou ktorých chce zozbierať názory rôznych orgánov, združení a zainteresovaných strán. Touto cestou vyzýva spomínaných aktérov, aby mu zaslali svoje pripomienky týkajúce sa optimálneho spôsobu uplatňovania viacúrovňového riadenia v Európe. Pripomienky možno zasielať do 30. novembra 2009 na adresu

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

alebo elektronickou poštou na adresu governance@cor.europa.eu (38)

Výbor regiónov vypracuje na základe výsledkov všeobecných konzultácií a konzultácií s inštitúciami a zainteresovanými stranami akčný plán pre realizáciu svojich odporúčaní.

V Bruseli 17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Vyhlásenie pri príležitosti 50. výročia podpísania Rímskych zmlúv, 25. marca 2007.

1

(2)  Vyhlásenie Výboru regiónov pre Európu, DI/CdR 55/2007 fin.

2

(3)  Územné samosprávy predstavujú

3

16 % HDP EÚ-27,

1/3 verejných výdavkov,

2/3 všetkých verejných investícií,

56 % pracovných miest vo verejnom sektore (údaje Dexia – http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm).

(4)  Vo svojej správe zo 17. septembra 2008 o správe vecí verejných a partnerstve na vnútroštátnej a na regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky A6- 0356/2008 Európsky parlament „vyzýva Výbor regiónov, aby posilnil svoje aktivity zamerané na rozvoj správy vecí verejných z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska“.

4

(5)  Do vypracovania tejto bielej knihy sa zapojila prostredníctvom workshopov Výboru regiónov aj akademická obec (www.cor.europa.eu/ateliers) a o predbežnú konzultáciu boli požiadané aj najdôležitejšie európske združenia miestnych a regionálnych samospráv.

5

(6)  Správa Európskeho parlamentu o správe vecí verejných a partnerstve na vnútroštátnej a na regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky A6- 0356/2008.

6

(7)  Eurobarometer: Výbor regiónov: http://www.cor.europa.eu/ateliers a Európska komisia: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Biela kniha Európskej komisie, KOM(2001) 428 v konečnom znení.

8

(9)  Výbor regiónov a Kongres miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy spolupracujú s týmto cieľom v rámci dohody o spolupráci.

9

(10)  Európska komisia navrhla vo svojej Bielej knihe o európskom riadení obnovenú metódu Spoločenstva ako metódu pre budúcnosť, ktorá spočíva v tom, že Komisia by mala navrhovať a uskutočňovať opatrenia, Rada a Parlament by mali prijímať rozhodnutia a aktéri na vnútroštátnej a regionálnej úrovni by sa mali zapájať do procesu politiky EÚ. (KOM(2001) 428 v konečnom znení).

10

(11)  V správe na tému Charta základných práv skutočnosťou, ktorú pre Výbor regiónov vypracovala univerzita v Birminghame, sa uvádzajú prvé návrhy, ako zvýšiť povedomie občanov, pokiaľ ide o ich práva, a príklady osvedčených postupov, ktoré používajú miestne a regionálne samosprávy (CdR 6623/2008).

11

(12)  Vo svojom stanovisku o o novej úlohe a právomociach Parlamentu pri uplatňovaní Lisabonskej zmluvy Výbor EP pre regionálny rozvoj zdôrazňuje význam svojich vzťahov s Výborom regiónov (EP 404556 – 30. 5. 2008).

12

(13)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania“ (CdR 93/2008 fin).

13

(14)  Únia miest a miestnych samospráv (CGLU) pravidelne zverejňuje správy o decentralizácii a miestnej demokracii vo svete.

14

(15)  ART GOLD je iniciatíva v oblasti medzinárodnej spolupráce, ktorá spája programy a aktivity rôznych agentúr OSN (PNUD, UNESCO, UNIFEM, FENU, OMS, UNORS a iné) v záujme vytvorenia novej multilaterality.

15

(16)  Globálne fórum združení regiónov (FOGAR) a FAO podpísali memorandum of understanding.

16

memorandum of understanding

(17)  Rada európskych obcí a regiónov (CEMR) zriadila internetový portál, ktorého cieľom je podporovať vznik partnerstiev: http://www.twinning.org.

17

(18)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja (SEC(2008)2570).

18

(19)  Návrh stanoviska Výboru regiónov na tému „Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja“ (CdR 312/2008 fin).

19

(20)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozširovania“ (CdR 93/2008 fin).

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm

21

(22)

22

| — | Združenie európskych regiónov (AER) vytvorilo program medziregionálnej spolupráce, ktorého cieľom je vytvoriť európske povedomie, presadzovať Európu regiónov a nabádať podniky v regiónoch, aby prijímali stážistov. |
| --- | --- |

—

Združenie európskych regiónov (AER) vytvorilo program medziregionálnej spolupráce, ktorého cieľom je vytvoriť európske povedomie, presadzovať Európu regiónov a nabádať podniky v regiónoch, aby prijímali stážistov.

| — | Európske združenie volených zástupcov z horských oblastí (AEM) rozvíja projekt medziregionálnej spolupráce horských regiónov v rámci programu INTERREG. |
| --- | --- |

—

Európske združenie volených zástupcov z horských oblastí (AEM) rozvíja projekt medziregionálnej spolupráce horských regiónov v rámci programu INTERREG.

| — | Združenie európskych pohraničných regiónov (AEBR) vytvorilo sieť pohraničných regiónov zameranú na výmenu osvedčených postupov s cieľom vypracovať konkrétne návrhy, ktoré môžu byť zrealizované v rámci programov Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Združenie európskych pohraničných regiónov (AEBR) vytvorilo sieť pohraničných regiónov zameranú na výmenu osvedčených postupov s cieľom vypracovať konkrétne návrhy, ktoré môžu byť zrealizované v rámci programov Spoločenstva.

(23)  Komunikovanie o Európe v partnerstve: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 9. októbra 2008 a spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Európskej komisie a Rady (P6_TA(2008)0463).

23

(24)  Výbor regiónov navrhuje už teraz komunikačnú príručku pre členov Výboru regiónov a miestne a regionálne orgány s cieľom vysvetliť politiku Európskej únie občanom (CdR 234/2008 fin).

24

(25)  Vďaka iniciatíve, ktorá sa začala rozvíjať v roku 2002 v Johannesburgu na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji, sa Konferencia okrajových prímorských regiónov (CRPM) a Svetové fórum združení regiónov (FOGAR) stali aktívnymi členmi siete regionálnych samospráv pre trvalo udržateľný rozvoj (nrg4SD).

25

(26)  Závery európskeho summitu regiónov a miest, Praha, 5. – 6. marca 2009 (CdR 86/2009 fin).

26

(27)  Združenie EUROCITIES rozvíja s podporou Európskej komisie prostredníctvom 6. rámcového programu pre výskum a technický rozvoj projekt, ktorý uľahčuje výmenu osvedčených postupov, expertízu a uplatnenie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja miest.

27

(28)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Najskôr myslieť v malom – iniciatíva ‚Small Business Act‘ pre Európu“, 12. a 13. februára 2009 (CdR 246/2008 fin).

28

(29)  „Presadzuje, aby sa vyvinuli nové nástroje a najmä ukazovatele v závislosti od potrieb súvisiacich s implementáciou územnej súdržnosti, a to tiež prostredníctvom analýz týkajúcich sa úrovní nižších než regióny“. Stanovisko Výboru regiónov „Zelená kniha o územnej súdržnosti“ (CdR 274/2008) fin.

29

„Na vývoj primeraných regionálnych stratégií a politických opatrení reagujúcich na danú situáciu sa musia určiť vhodné ukazovatele, ktoré by umožnili, aby verejné opatrenia brali do úvahy územné rozdiely (napr. disponibilný príjem na obyvateľa na zohľadnenie prevodov ako doplnok k HDP na obyvateľa, príjmy z daní), prístup k rôznym službám (doprava, rozvod energií, zdravotníctvo, vzdelávanie), demografická štruktúra a štruktúra osídlenia (údaje o rozložení obyvateľstva, úrovni starnutia a miere závislosti) alebo dokonca vytvorenie komplexného indexu ľudského rozvoja.“ Stanovisko na tému „Zelená kniha o územnej súdržnosti“ (CdR 274/2008) fin.

(30)  Smernica 1999/31/ES Rady z 26. apríla o skládkach odpadov, Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1 – 19; Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES z 5. apríla 2006 o odpadoch, Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 9 – 21.

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby, Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114 – 240.

31

(32)  Európsky inštitút verejnej správy (EIPA) bol poverený vypracovaním štúdie na tému „vplyv práva Spoločenstva na miestnu úroveň“, ktorá sa zameria najmä na tieto dva prípady. Výsledky štúdie budú predložené skupine na najvyššej úrovni pre riadenie a Európsku úniu počas švédskeho predsedníctva v októbri 2009.

32

(33)  Konferencia európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE) vytvorila sieť odborníkov a politikov zameranú na sledovanie uplatňovania zásady subsidiarity.

33

(34)  Správa zo seminára na vysokej úrovni o verejnej správe na miestnej úrovni (Biarritz, 14. – 16. septembra 2008).

34

(35)  Kongres európskych regiónov s legislatívnymi právomocami (REGLEG) organizuje výmenu osvedčených postupov používaných pri účasti expertov zastupujúcich regióny s legislatívnou právomocou v rámci komitologického postupu a práce skupín odborníkov Komisie, ako aj pracovných skupín Rady.

35

(36)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov v novej stratégii pre Pobaltie“ (CdR 381/2008 fin).

36

(37)  Stanovisko Výboru regiónov „Vytvorenie európskych územných dohôd – návrh na preskúmanie tripartitných zmlúv a dohôd“ CdR 135/2006 fin.

37

(38)  Monitorovanie uplatňovania bielej knihy budú sprevádzať viaceré workshopy, ktoré v tejto súvislosti výbor usporiada: http://www.cor.europa.eu/ateliers.

38

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/28

---

Stanovisko Výboru Regiónov „Rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxi“ a „EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci“

(2009/C 211/02)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta úsilie európskych a afrických aktérov od prijatia partnerstva EÚ a Afriky a zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať, urýchliť, posilniť a rozšíriť už prebiehajúce iniciatívy v rámci ôsmich partnerstiev; |
| --- | --- |

—

víta úsilie európskych a afrických aktérov od prijatia partnerstva EÚ a Afriky a zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať, urýchliť, posilniť a rozšíriť už prebiehajúce iniciatívy v rámci ôsmich partnerstiev;

| — | navrhuje, aby bol VR zapojený do práce skupín poverených uskutočňovaním tematických partnerstiev, hlavne v oblasti riadenia, rozvojových cieľov tisícročia, zmeny klímy, migrácie, mobility a zamestnanosti; zdôrazňuje, že je potrebné, aby mala EÚ k dispozícii štatistické a hodnotiace nástroje pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré vykonávajú európske miestne a regionálne orgány; pripomína, že konferencia o decentralizovanej spolupráci by mala byť prednostným miestom pre dialóg medzi Komisiou a VR a že by bolo vhodné v tomto rámci venovať výnimočný priestor vzťahom EÚ a Afriky; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby bol VR zapojený do práce skupín poverených uskutočňovaním tematických partnerstiev, hlavne v oblasti riadenia, rozvojových cieľov tisícročia, zmeny klímy, migrácie, mobility a zamestnanosti; zdôrazňuje, že je potrebné, aby mala EÚ k dispozícii štatistické a hodnotiace nástroje pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré vykonávajú európske miestne a regionálne orgány; pripomína, že konferencia o decentralizovanej spolupráci by mala byť prednostným miestom pre dialóg medzi Komisiou a VR a že by bolo vhodné v tomto rámci venovať výnimočný priestor vzťahom EÚ a Afriky;

| — | víta oznámenie Komisie o spolupráci medzi EÚ, Afrikou a Čínou a pripomína, že v súčasnosti existujú rozpory v cieľoch a prostriedkoch medzi politikou rozvojovej pomoci, ktorú na africkom kontinente vedie EÚ, a tou, ktorú vedie Čína, pričom kvôli týmto rozporom je ešte viac potrebná posilnená spolupráca a treba zachovať vysoké kritériá dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

—

víta oznámenie Komisie o spolupráci medzi EÚ, Afrikou a Čínou a pripomína, že v súčasnosti existujú rozpory v cieľoch a prostriedkoch medzi politikou rozvojovej pomoci, ktorú na africkom kontinente vedie EÚ, a tou, ktorú vedie Čína, pričom kvôli týmto rozporom je ešte viac potrebná posilnená spolupráca a treba zachovať vysoké kritériá dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv;

| — | nazdáva sa, že je vhodné, aby sa čím skôr stanovili podmienky zapojenia afrických, európskych a čínskych miestnych a regionálnych orgánov do trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, najmä preto, aby sa mohli určiť témy spolupráce; |
| --- | --- |

—

nazdáva sa, že je vhodné, aby sa čím skôr stanovili podmienky zapojenia afrických, európskych a čínskych miestnych a regionálnych orgánov do trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, najmä preto, aby sa mohli určiť témy spolupráce;

| — | v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou zdôrazňuje potrebu zachovať a posilniť plánované finančné prostriedky určené pre rozvojovú pomoc Afrike. |
| --- | --- |

—

v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou zdôrazňuje potrebu zachovať a posilniť plánované finančné prostriedky určené pre rozvojovú pomoc Afrike.

| Spravodajca | pán Jean-Louis Destans (FR/SES)
  Predseda generálnej rady departementu Eure |
| --- | --- |

Spravodajca

pán Jean-Louis Destans (FR/SES)

Predseda generálnej rady departementu Eure

Referenčné dokumenty

Rok po Lisabone: Partnerstvo EÚ a Afriky v praxi

KOM(2008) 617 v konečnom znení

EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci

KOM(2008) 654 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

A.   Všeobecné pripomienky

O partnerstve EÚ a Afriky

| 1. | víta uverejnenie oznámenia Európskej komisie „Rok po Lisabone: Partnerstvo EÚ a Afriky a EÚ v praxi“, ktoré predstavuje zhodnotenie prvého roka uplatňovania akčného plánu na roky 2008-2010 a jeho ôsmich tematických partnerstiev určených na uskutočnenie spoločnej stratégie EÚ-Afrika; |
| --- | --- |

1.

víta uverejnenie oznámenia Európskej komisie „Rok po Lisabone: Partnerstvo EÚ a Afriky a EÚ v praxi“, ktoré predstavuje zhodnotenie prvého roka uplatňovania akčného plánu na roky 2008-2010 a jeho ôsmich tematických partnerstiev určených na uskutočnenie spoločnej stratégie EÚ-Afrika;

| 2. | víta úsilie európskych a afrických aktérov od prijatia spoločnej stratégie v decembri 2007, vďaka ktorému bolo možné položiť základy partnerstva a spolupráce „za hranice rozvoja“, „za hranice Afriky“ a „za hranice inštitúcií“; |
| --- | --- |

2.

víta úsilie európskych a afrických aktérov od prijatia spoločnej stratégie v decembri 2007, vďaka ktorému bolo možné položiť základy partnerstva a spolupráce „za hranice rozvoja“, „za hranice Afriky“ a „za hranice inštitúcií“;

| 3. | zdôrazňuje, že tieto prvé úspešné kroky by nemali zakrývať skutočnosť, že je potrebné ďalej rozvíjať, urýchliť, posilniť a rozšíriť už prebiehajúce iniciatívy v rámci ôsmich partnerstiev. Rozvojová stratégia a stratégia spolupráce medzi Úniou a Afrikou môže priniesť očakávané výsledky iba vtedy, ak sa budú obe strany vytrvalo a silnejšie angažovať. Výsledky prvého roka uplatňovania by mali povzbudiť európskych a afrických aktérov k tomu, aby zvýšili svoje úsilie a prispeli k dlhodobému úspechu stratégie; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že tieto prvé úspešné kroky by nemali zakrývať skutočnosť, že je potrebné ďalej rozvíjať, urýchliť, posilniť a rozšíriť už prebiehajúce iniciatívy v rámci ôsmich partnerstiev. Rozvojová stratégia a stratégia spolupráce medzi Úniou a Afrikou môže priniesť očakávané výsledky iba vtedy, ak sa budú obe strany vytrvalo a silnejšie angažovať. Výsledky prvého roka uplatňovania by mali povzbudiť európskych a afrických aktérov k tomu, aby zvýšili svoje úsilie a prispeli k dlhodobému úspechu stratégie;

| 4. | víta prijatie spoločnej správy EÚ a Africkej únie z 21. novembra 2008, v ktorej sa uvádzajú závery Európskej komisie; |
| --- | --- |

4.

víta prijatie spoločnej správy EÚ a Africkej únie z 21. novembra 2008, v ktorej sa uvádzajú závery Európskej komisie;

| 5. | so záujmom víta postup Komisie, ktorá okrem bilancie vypracovala aj odporúčania pre budúcnosť s cieľom






  — | prekonať ťažkosti, ku ktorým došlo pri uplatňovaní akčného plánu, |
| --- | --- | --- |

5.

so záujmom víta postup Komisie, ktorá okrem bilancie vypracovala aj odporúčania pre budúcnosť s cieľom

—

prekonať ťažkosti, ku ktorým došlo pri uplatňovaní akčného plánu,

| — | usilovať sa o to, aby si spoločné záväzky v rámci tohto plánu osvojili všetci aktéri, |
| --- | --- |

—

usilovať sa o to, aby si spoločné záväzky v rámci tohto plánu osvojili všetci aktéri,

| — | rozvinúť celkový a viacodborový prístup k africkému kontinentu, |
| --- | --- |

—

rozvinúť celkový a viacodborový prístup k africkému kontinentu,

| — | povzbudiť koordináciu a spoluprácu medzi EÚ a Afrikou v medzinárodných inštitúciách, |
| --- | --- |

—

povzbudiť koordináciu a spoluprácu medzi EÚ a Afrikou v medzinárodných inštitúciách,

| — | posilniť komunikačné aktivity zamerané na ciele a výsledky partnerstva, a tak zabezpečiť väčšiu transparentnosť a silnú podporu afrického a európskeho obyvateľstva. |
| --- | --- |

—

posilniť komunikačné aktivity zamerané na ciele a výsledky partnerstva, a tak zabezpečiť väčšiu transparentnosť a silnú podporu afrického a európskeho obyvateľstva.

| 6. | zdôrazňuje, že Výbor regiónov a miestne a regionálne orgány v EÚ a v Afrike môžu predstavovať z hľadiska všetkých týchto odporúčaní, ako aj troch pilierov partnerstva, hlavne tých s názvom „za hranice rozvoja“ a „za hranice inštitúcií“, zjavný a nepochybný prínos, a Komisia teda musela na nich klásť vo svojom oznámení veľký dôraz; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že Výbor regiónov a miestne a regionálne orgány v EÚ a v Afrike môžu predstavovať z hľadiska všetkých týchto odporúčaní, ako aj troch pilierov partnerstva, hlavne tých s názvom „za hranice rozvoja“ a „za hranice inštitúcií“, zjavný a nepochybný prínos, a Komisia teda musela na nich klásť vo svojom oznámení veľký dôraz;

O dialógu a trojstrannej spolupráci medzi EÚ, Afrikou a Čínou

| 7. | víta oznámenie Komisie „EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci“ a zdôrazňuje význam rozbehnutého dynamického procesu, ktorý predstavuje prvý krok k vytvoreniu synergií na pomoc Afrike; |
| --- | --- |

7.

víta oznámenie Komisie „EÚ, Afrika a Čína: Na ceste k trojstrannému dialógu a spolupráci“ a zdôrazňuje význam rozbehnutého dynamického procesu, ktorý predstavuje prvý krok k vytvoreniu synergií na pomoc Afrike;

| 8. | nazdáva sa, že pre budúcnosť afrického kontinentu je naozaj dôležité, aby sa otvorila spolupráca medzi Úniou a Čínou. EÚ aj Čína skutočne nadviazali bilaterálne partnerstvá s Afrikou a sú jej prvým a tretím obchodným partnerom a zároveň dvoma hlavnými priamymi investormi na tomto kontinente; |
| --- | --- |

8.

nazdáva sa, že pre budúcnosť afrického kontinentu je naozaj dôležité, aby sa otvorila spolupráca medzi Úniou a Čínou. EÚ aj Čína skutočne nadviazali bilaterálne partnerstvá s Afrikou a sú jej prvým a tretím obchodným partnerom a zároveň dvoma hlavnými priamymi investormi na tomto kontinente;

| 9. | nazdáva sa, že tento trojstranný prístup by sa mal znovu vymedziť so zreteľom na zvyšok sveta, vrátane veľkých rozvíjajúcich sa krajín; |
| --- | --- |

9.

nazdáva sa, že tento trojstranný prístup by sa mal znovu vymedziť so zreteľom na zvyšok sveta, vrátane veľkých rozvíjajúcich sa krajín;

| 10. | pripomína, že v súčasnosti existujú rozpory v cieľoch a prostriedkoch medzi politikou rozvojovej pomoci, ktorú na africkom kontinente vedie EÚ, a tou, ktorú vedie Čína; kvôli týmto rozporom je ešte viac potrebná posilnená spolupráca; |
| --- | --- |

10.

pripomína, že v súčasnosti existujú rozpory v cieľoch a prostriedkoch medzi politikou rozvojovej pomoci, ktorú na africkom kontinente vedie EÚ, a tou, ktorú vedie Čína; kvôli týmto rozporom je ešte viac potrebná posilnená spolupráca;

| 11. | žiada Africkú úniu, africké štáty a miestne a regionálne orgány Afriky, aby sa plne podieľali na do určovaní tém spolupráce a nadväzovaní trojstranného dialógu. Tento dialóg by sa nemal obmedzovať len na koordináciu európskej a čínskej politiky; |
| --- | --- |

11.

žiada Africkú úniu, africké štáty a miestne a regionálne orgány Afriky, aby sa plne podieľali na do určovaní tém spolupráce a nadväzovaní trojstranného dialógu. Tento dialóg by sa nemal obmedzovať len na koordináciu európskej a čínskej politiky;

| 12. | povzbudzuje zodpovedných pracovníkov na kontinentálnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni v Afrike, aby vyjadrili návrhy na spoluprácu v oblastiach, ktoré by boli podľa nich najvhodnejšie na riešenie výziev v oblasti rozvoja afrického kontinentu; |
| --- | --- |

12.

povzbudzuje zodpovedných pracovníkov na kontinentálnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni v Afrike, aby vyjadrili návrhy na spoluprácu v oblastiach, ktoré by boli podľa nich najvhodnejšie na riešenie výziev v oblasti rozvoja afrického kontinentu;

| 13. | pripomína, že v tejto súvislosti je potrebné zaujať flexibilný a pragmatický postoj, aby bolo možné zaregistrovať všetky témy možnej spolupráce bez toho, aby sa niektoré oblasti vylúčili; |
| --- | --- |

13.

pripomína, že v tejto súvislosti je potrebné zaujať flexibilný a pragmatický postoj, aby bolo možné zaregistrovať všetky témy možnej spolupráce bez toho, aby sa niektoré oblasti vylúčili;

| 14. | zdôrazňuje význam témy spolupráce s názvom „trvalo udržateľné spravovanie životného prostredia a prírodných zdrojov“ vzhľadom na politiku intenzívneho využívania energetických zdrojov v Afrike; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje význam témy spolupráce s názvom „trvalo udržateľné spravovanie životného prostredia a prírodných zdrojov“ vzhľadom na politiku intenzívneho využívania energetických zdrojov v Afrike;

| 15. | vyjadruje prekvapenie nad tým, že Komisia v navrhovaných témach spolupráce nepovažuje za prioritu zdravotníctvo, vzdelávanie a výskum, ktoré sú pre dlhodobý rozvoj Afriky nesmierne dôležité a predstavujú prioritné oblasti činnosti v rámci OSN a partnerstva EÚ/Afrika, a preto vyzýva preto Komisiu, aby posilnila svoje návrhy v tejto oblasti; |
| --- | --- |

15.

vyjadruje prekvapenie nad tým, že Komisia v navrhovaných témach spolupráce nepovažuje za prioritu zdravotníctvo, vzdelávanie a výskum, ktoré sú pre dlhodobý rozvoj Afriky nesmierne dôležité a predstavujú prioritné oblasti činnosti v rámci OSN a partnerstva EÚ/Afrika, a preto vyzýva preto Komisiu, aby posilnila svoje návrhy v tejto oblasti;

| 16. | odporúča, aby bola Africká únia považovaná za prednostného partnera tohto trojstranného vzťahu s cieľom podporiť celkový a koherentný prístup, ktorý presahuje národné konflikty; |
| --- | --- |

16.

odporúča, aby bola Africká únia považovaná za prednostného partnera tohto trojstranného vzťahu s cieľom podporiť celkový a koherentný prístup, ktorý presahuje národné konflikty;

| 17. | víta usporiadanie summitu EÚ/Čína v máji 2009 v Prahe a vyzýva Radu, aby:






  — | pripomenula trojstrannú spoluprácu EÚ/Afrika/Čína, aby sa mohli rozvinúť návrhy Komisie, |
| --- | --- | --- |

17.

víta usporiadanie summitu EÚ/Čína v máji 2009 v Prahe a vyzýva Radu, aby:

—

pripomenula trojstrannú spoluprácu EÚ/Afrika/Čína, aby sa mohli rozvinúť návrhy Komisie,

| — | posilnila perspektívy spolupráce v odvetviach zdravotníctva, vzdelávania a výskumu, |
| --- | --- |

—

posilnila perspektívy spolupráce v odvetviach zdravotníctva, vzdelávania a výskumu,

| — | vzala do úvahy návrhy afrických aktérov; |
| --- | --- |

—

vzala do úvahy návrhy afrických aktérov;

| 18. | zdôrazňuje, že EÚ nesmie pri uskutočňovaní politiky rozvojovej pomoci v Afrike, či už v rámci bilaterálnej spolupráce EÚ – Afrika alebo trojstrannej spolupráce EÚ – Afrika – Čína, zľaviť zo svojich vysokých kritérií z hľadiska dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že EÚ nesmie pri uskutočňovaní politiky rozvojovej pomoci v Afrike, či už v rámci bilaterálnej spolupráce EÚ – Afrika alebo trojstrannej spolupráce EÚ – Afrika – Čína, zľaviť zo svojich vysokých kritérií z hľadiska dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv;

| 19. | nazdáva sa, že táto podmienka by sa mala chápať dynamicky a pokrokovo, aby bolo možné vziať do úvahy dosiahnutý pokrok a opatrenia, ktoré začali africké štáty rozvíjať v oblasti dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

19.

nazdáva sa, že táto podmienka by sa mala chápať dynamicky a pokrokovo, aby bolo možné vziať do úvahy dosiahnutý pokrok a opatrenia, ktoré začali africké štáty rozvíjať v oblasti dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv;

| 20. | zdôrazňuje, že táto trojstranná spolupráca EÚ/Afrika/Čína nemôže spočívať v prispôsobovaní sa metódam a cieľom Číny, pretože takýto prístup by nemusel byť vždy v súlade s hodnotami a so zásadami EÚ a dlhodobými záujmami Afriky; avšak nevylučuje hľadanie spoločných záujmov; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že táto trojstranná spolupráca EÚ/Afrika/Čína nemôže spočívať v prispôsobovaní sa metódam a cieľom Číny, pretože takýto prístup by nemusel byť vždy v súlade s hodnotami a so zásadami EÚ a dlhodobými záujmami Afriky; avšak nevylučuje hľadanie spoločných záujmov;

| 21. | potvrdzuje dlhodobú úlohu Výboru regiónov, ako aj európskych, afrických a čínskych miestnych a regionálnych orgánov pri uskutočňovaní trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, ktorý by bolo treba viac skonkretizovať, zatiaľ čo bilaterálne vzťahy EÚ/Afrika, Afrika/Čína a EÚ/Čína sa už začínajú rozvíjať; |
| --- | --- |

21.

potvrdzuje dlhodobú úlohu Výboru regiónov, ako aj európskych, afrických a čínskych miestnych a regionálnych orgánov pri uskutočňovaní trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, ktorý by bolo treba viac skonkretizovať, zatiaľ čo bilaterálne vzťahy EÚ/Afrika, Afrika/Čína a EÚ/Čína sa už začínajú rozvíjať;

| 22. | nazdáva sa, že podmienky praktického priebehu trojstrannej spolupráce a dialógu by mali brať do úvahy hospodárske a sociálne podmienky v každom regióne a na každom území a mali by im byť prispôsobené a že do určovania týchto podmienok by bolo vhodné zapojiť miestne a regionálne orgány EÚ, Afriky, a Číny; |
| --- | --- |

22.

nazdáva sa, že podmienky praktického priebehu trojstrannej spolupráce a dialógu by mali brať do úvahy hospodárske a sociálne podmienky v každom regióne a na každom území a mali by im byť prispôsobené a že do určovania týchto podmienok by bolo vhodné zapojiť miestne a regionálne orgány EÚ, Afriky, a Číny;

| 23. | zdôrazňuje, že by bolo vhodné vypracovať nástroje na monitorovanie a kontrolu spolupráce a trojstranného dialógu s cieľom zaručiť rešpektovanie záväzkov prijatých rozličnými stranami; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že by bolo vhodné vypracovať nástroje na monitorovanie a kontrolu spolupráce a trojstranného dialógu s cieľom zaručiť rešpektovanie záväzkov prijatých rozličnými stranami;

Vplyv hospodárskej a finančnej krízy

| 24. | vyjadruje znepokojenie nad dôsledkami medzinárodnej hospodárskej a finančnej krízy na Afriku, keďže pozornosť sa zameriava na situáciu v rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

24.

vyjadruje znepokojenie nad dôsledkami medzinárodnej hospodárskej a finančnej krízy na Afriku, keďže pozornosť sa zameriava na situáciu v rozvinutých krajinách;

| 25. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že rozvojové krajiny sú naďalej odsúvané na vedľajšiu koľaj; Afrika je hlavne extrémne málo zastúpená v G20, čím je jej upretá možnosť ovplyvňovať medzinárodné rozhodnutia určené na zastavenie hospodárskej krízy, aj keď má táto kríza stále väčší priamy aj nepriamy dosah na tento kontinent; |
| --- | --- |

25.

vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že rozvojové krajiny sú naďalej odsúvané na vedľajšiu koľaj; Afrika je hlavne extrémne málo zastúpená v G20, čím je jej upretá možnosť ovplyvňovať medzinárodné rozhodnutia určené na zastavenie hospodárskej krízy, aj keď má táto kríza stále väčší priamy aj nepriamy dosah na tento kontinent;

| 26. | pripomína, že z dôvodu nestálosti sociálnych a hospodárskych modelov má kríza stále väčší priamy a nepriamy dosah na africký kontinent. Priamy vplyv sa prejavuje hlavne znížením exportu surovín z afrických krajín z dôvodu spomalenia hospodárskeho rastu vo svete, kolapsom zahraničných investícií, rizikom zhoršenia potravinovej krízy z dôvodu obmedzenia úverov a stratou príjmov z dôvodu zníženia finančných prostriedkov, ktoré posielajú domov africkí emigranti zasiahnutí nezamestnanosťou v rozvinutých krajinách. Nepriamy vplyv sa prejavuje predovšetkým znížením objemu rozvojovej pomoci a presmerovaním prostriedkov v rozvinutých krajinách na podporu vnútroštátnej hospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

26.

pripomína, že z dôvodu nestálosti sociálnych a hospodárskych modelov má kríza stále väčší priamy a nepriamy dosah na africký kontinent. Priamy vplyv sa prejavuje hlavne znížením exportu surovín z afrických krajín z dôvodu spomalenia hospodárskeho rastu vo svete, kolapsom zahraničných investícií, rizikom zhoršenia potravinovej krízy z dôvodu obmedzenia úverov a stratou príjmov z dôvodu zníženia finančných prostriedkov, ktoré posielajú domov africkí emigranti zasiahnutí nezamestnanosťou v rozvinutých krajinách. Nepriamy vplyv sa prejavuje predovšetkým znížením objemu rozvojovej pomoci a presmerovaním prostriedkov v rozvinutých krajinách na podporu vnútroštátnej hospodárskej činnosti;

| 27. | pripomína, že vplyv hospodárskej krízy na africký kontinent by sa mal podľa odhadov Medzinárodného menového fondu prejaviť spomalením hospodárskeho rastu, ktorý by mal v roku 2009 dosiahnuť najviac 3 %, čo by znamenalo koniec zvyšovania priemerného rastu o viac ako 6 % zaznamenaného počas posledných 5 rokov, ako aj postupného zlepšovania hospodárskej, politickej a sociálnej situácie na africkom kontinente; |
| --- | --- |

27.

pripomína, že vplyv hospodárskej krízy na africký kontinent by sa mal podľa odhadov Medzinárodného menového fondu prejaviť spomalením hospodárskeho rastu, ktorý by mal v roku 2009 dosiahnuť najviac 3 %, čo by znamenalo koniec zvyšovania priemerného rastu o viac ako 6 % zaznamenaného počas posledných 5 rokov, ako aj postupného zlepšovania hospodárskej, politickej a sociálnej situácie na africkom kontinente;

| 28. | nazdáva sa, že z dôvodu slabej sociálnej politiky bude kríza v Afrike ešte tvrdšia a že môže spôsobiť humanitárne, politické a sociálne krízy, ktoré by mohli byť zdrojom nestability v regióne a mohli by vyvolať nové konflikty; |
| --- | --- |

28.

nazdáva sa, že z dôvodu slabej sociálnej politiky bude kríza v Afrike ešte tvrdšia a že môže spôsobiť humanitárne, politické a sociálne krízy, ktoré by mohli byť zdrojom nestability v regióne a mohli by vyvolať nové konflikty;

| 29. | zdôrazňuje v tejto súvislosti význam partnerstva EÚ/Afrika a návrhu spolupráce EÚ/Afrika/Čína ako aj potrebu zachovať a posilniť plánované finančné prostriedky určené pre rozvojovú pomoc Afrike; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje v tejto súvislosti význam partnerstva EÚ/Afrika a návrhu spolupráce EÚ/Afrika/Čína ako aj potrebu zachovať a posilniť plánované finančné prostriedky určené pre rozvojovú pomoc Afrike;

| 30. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty už oznámili, že objem svojej rozvojovej pomoci znížia, čo len zhorší krízu v Afrike; |
| --- | --- |

30.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty už oznámili, že objem svojej rozvojovej pomoci znížia, čo len zhorší krízu v Afrike;

| 31. | potvrdzuje, že v tomto zložitom finančnom kontexte majú miestne a regionálne orgány významnú úlohu, keďže ich činnosť sa neobmedzuje len na poskytovanie finančnej pomoci, ale presahuje tento rámec, pretože napomáhajú prenosu vedomostí a skúseností a spolupracujú v rámci konkrétnych projektov; |
| --- | --- |

31.

potvrdzuje, že v tomto zložitom finančnom kontexte majú miestne a regionálne orgány významnú úlohu, keďže ich činnosť sa neobmedzuje len na poskytovanie finančnej pomoci, ale presahuje tento rámec, pretože napomáhajú prenosu vedomostí a skúseností a spolupracujú v rámci konkrétnych projektov;

B.   Úloha miestnych a regionálnych orgánov v partnerstve EÚ/Afrika

Osobitosť miestnych a regionálnych samospráv

| 32. | víta zohľadnenie občianskej spoločnosti a nových aktérov v rámci partnerstva EÚ/Afrika a návrh Komisie, ktorého cieľom je začať konzultácie s kľúčovými aktérmi mimo inštitúcií, hlavne so zástupcami občianskej spoločnosti, akademickej obce a súkromného sektora, s cieľom umožniť im aktívne sa zúčastniť na uplatňovaní a monitorovaní spoločnej stratégie; |
| --- | --- |

32.

víta zohľadnenie občianskej spoločnosti a nových aktérov v rámci partnerstva EÚ/Afrika a návrh Komisie, ktorého cieľom je začať konzultácie s kľúčovými aktérmi mimo inštitúcií, hlavne so zástupcami občianskej spoločnosti, akademickej obce a súkromného sektora, s cieľom umožniť im aktívne sa zúčastniť na uplatňovaní a monitorovaní spoločnej stratégie;

| 33. | pripomína Komisii, že je potrebné rozlišovať medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, že európske miestne a regionálne orgány udržiavajú aktívne vzťahy so svojimi africkými partnermi a spolupracujú v oblastiach ako vzdelávanie, komunálne služby (voda a odpad), infraštruktúra, doprava, komunikácie, hospodársky územný rozvoj a podpora miestnej samosprávy; že prostredníctvom svojich projektov získali schopnosti, prax a skúsenosti vo výnimočne dôležitých odvetviach pre hospodársky, sociálny a politický rozvoj afrického kontinentu; |
| --- | --- |

33.

pripomína Komisii, že je potrebné rozlišovať medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, že európske miestne a regionálne orgány udržiavajú aktívne vzťahy so svojimi africkými partnermi a spolupracujú v oblastiach ako vzdelávanie, komunálne služby (voda a odpad), infraštruktúra, doprava, komunikácie, hospodársky územný rozvoj a podpora miestnej samosprávy; že prostredníctvom svojich projektov získali schopnosti, prax a skúsenosti vo výnimočne dôležitých odvetviach pre hospodársky, sociálny a politický rozvoj afrického kontinentu;

| 34. | potvrdzuje, že je preto nevyhnutné, aby európske miestne a regionálne orgány zohrávali významnejšiu úlohu v rámci partnerstva EÚ/Afrika a aby sa čo najlepšie využili ich skúsenosti; |
| --- | --- |

34.

potvrdzuje, že je preto nevyhnutné, aby európske miestne a regionálne orgány zohrávali významnejšiu úlohu v rámci partnerstva EÚ/Afrika a aby sa čo najlepšie využili ich skúsenosti;

| 35. | domnieva sa, že vo svojich predchádzajúcich oznámeniach a hlavne v oznámení s názvom „Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja“ Komisia otvorene uznala úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány v medzinárodnej spolupráci s rozvojovými krajinami; že Európske rozvojové dni, ktoré sa uskutočnili 15. a 17. novembra 2008, umožnili miestnym a regionálnym orgánom a Výboru regiónov poukázať na význam ich príspevku k rozvojovej spolupráci a nevyhnutnosť umožniť im zasahovať na európskej a medzinárodnej úrovni v oblastiach, ktoré spadajú do ich právomocí; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že vo svojich predchádzajúcich oznámeniach a hlavne v oznámení s názvom „Miestne orgány: aktéri v oblasti rozvoja“ Komisia otvorene uznala úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány v medzinárodnej spolupráci s rozvojovými krajinami; že Európske rozvojové dni, ktoré sa uskutočnili 15. a 17. novembra 2008, umožnili miestnym a regionálnym orgánom a Výboru regiónov poukázať na význam ich príspevku k rozvojovej spolupráci a nevyhnutnosť umožniť im zasahovať na európskej a medzinárodnej úrovni v oblastiach, ktoré spadajú do ich právomocí;

| 36. | nazdáva sa, že keďže táto úloha miestnych a regionálnych orgánov bola uznaná, musí sa spomínať v každej zo stratégií spolupráce, a hlavne pokiaľ ide o Afriku a trojstranný dialóg EÚ – Afrika – Čína; |
| --- | --- |

36.

nazdáva sa, že keďže táto úloha miestnych a regionálnych orgánov bola uznaná, musí sa spomínať v každej zo stratégií spolupráce, a hlavne pokiaľ ide o Afriku a trojstranný dialóg EÚ – Afrika – Čína;

| 37. | žiada preto, aby Komisia rozšírila a posilnila konzultácie občianskej spoločnosti a nových aktérov o miestne a regionálne orgány, ktoré sú neopomenuteľnými partnermi, ako aj o medzinárodné združenia, ktoré ich zastupujú, aby sa zabezpečila účasť európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov na príprave opatrení v oblasti rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

37.

žiada preto, aby Komisia rozšírila a posilnila konzultácie občianskej spoločnosti a nových aktérov o miestne a regionálne orgány, ktoré sú neopomenuteľnými partnermi, ako aj o medzinárodné združenia, ktoré ich zastupujú, aby sa zabezpečila účasť európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov na príprave opatrení v oblasti rozvojovej politiky;

| 38. | zaväzuje sa, že bude povzbudzovať a podporovať úsilie skoordinovať miestne a územné africké samosprávy na národnej a nižšej ako národnej úrovni s cieľom posilniť štruktúrovaný dialóg medzi VR, miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ a Afriky; |
| --- | --- |

38.

zaväzuje sa, že bude povzbudzovať a podporovať úsilie skoordinovať miestne a územné africké samosprávy na národnej a nižšej ako národnej úrovni s cieľom posilniť štruktúrovaný dialóg medzi VR, miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ a Afriky;

Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva

| 39. | nazdáva sa, že zapojenie európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov v rámci partnerstva EÚ/Afrika musí prebiehať na troch úrovniach:






  — | vypracovanie opatrení v oblasti spolupráce s Výborom regiónov a zapojenie výboru do vypracovania plánu uskutočňovania partnerstva v praxi, |
| --- | --- | --- |

39.

nazdáva sa, že zapojenie európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov v rámci partnerstva EÚ/Afrika musí prebiehať na troch úrovniach:

—

vypracovanie opatrení v oblasti spolupráce s Výborom regiónov a zapojenie výboru do vypracovania plánu uskutočňovania partnerstva v praxi,

| — | realizácia projektov spolupráce, aby bolo možné prispieť ku koordinácii iniciatív EÚ, Africkej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

realizácia projektov spolupráce, aby bolo možné prispieť ku koordinácii iniciatív EÚ, Africkej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov,

| — | monitorovanie a zhodnotenie uskutočňovania partnerstva s cieľom zabezpečiť osvojenie si spoločných záväzkov a podporu obyvateľstva; |
| --- | --- |

—

monitorovanie a zhodnotenie uskutočňovania partnerstva s cieľom zabezpečiť osvojenie si spoločných záväzkov a podporu obyvateľstva;

| 40. | v tejto súvislosti navrhuje, aby bol Výbor regiónov zapojený do práce skupín poverených uskutočňovaním tematických partnerstiev, ktoré zahŕňajú mimoriadne angažované členské štáty, Komisiu a sekretariát Rady. Výbor regiónov pripomína, že sa zapojil do skupiny poverenej demokratickým riadením a ľudskými právami a že by bolo treba rozšíriť túto účasť o ďalšie partnerstvá, a hlavne o tie, v ktorých miestne a regionálne orgány môžu zohrávať významnú úlohu, a to: partnerstvo pre rozvojové ciele tisícročia, partnerstvo pre zmenu klímy, partnerstvo pre migráciu, mobilitu a zamestnanosť; |
| --- | --- |

40.

v tejto súvislosti navrhuje, aby bol Výbor regiónov zapojený do práce skupín poverených uskutočňovaním tematických partnerstiev, ktoré zahŕňajú mimoriadne angažované členské štáty, Komisiu a sekretariát Rady. Výbor regiónov pripomína, že sa zapojil do skupiny poverenej demokratickým riadením a ľudskými právami a že by bolo treba rozšíriť túto účasť o ďalšie partnerstvá, a hlavne o tie, v ktorých miestne a regionálne orgány môžu zohrávať významnú úlohu, a to: partnerstvo pre rozvojové ciele tisícročia, partnerstvo pre zmenu klímy, partnerstvo pre migráciu, mobilitu a zamestnanosť;

| 41. | pripomína, že v súčasnosti neexistujú presné, podrobné a vyčerpávajúce štatistiky, pokiaľ ide o celkovú sumu, ktorú miestne a regionálne orgány venujú na rozvojovú spoluprácu, ani pokiaľ ide o uprednostňované témy spolupráce alebo uvoľnené ľudské zdroje; ide pritom o základné informácie, ktoré by mohli prispieť k súdržnosti a synergii týchto iniciatív s cieľmi partnerstva EÚ/Afrika; |
| --- | --- |

41.

pripomína, že v súčasnosti neexistujú presné, podrobné a vyčerpávajúce štatistiky, pokiaľ ide o celkovú sumu, ktorú miestne a regionálne orgány venujú na rozvojovú spoluprácu, ani pokiaľ ide o uprednostňované témy spolupráce alebo uvoľnené ľudské zdroje; ide pritom o základné informácie, ktoré by mohli prispieť k súdržnosti a synergii týchto iniciatív s cieľmi partnerstva EÚ/Afrika;

| 42. | zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby mala EÚ k dispozícii štatistické a hodnotiace nástroje pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré vykonávajú európske miestne a regionálne orgány, hlavne v Afrike, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že činnosti miestnych a regionálnych orgánov sa nemôžu posudzovať iba finančným kritériom, keďže prinášajú významnú nemateriálnu pomoc; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby mala EÚ k dispozícii štatistické a hodnotiace nástroje pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré vykonávajú európske miestne a regionálne orgány, hlavne v Afrike, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že činnosti miestnych a regionálnych orgánov sa nemôžu posudzovať iba finančným kritériom, keďže prinášajú významnú nemateriálnu pomoc;

| 43. | vyjadruje spokojnosť so skutočnosťou, že Komisia si uvedomila potrebu vytvoriť „burzu“ decentralizovanej spolupráce, aby podporila výmenu informácií a formovanie nových miestnych partnerstiev v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré budú v súlade s už prebiehajúcimi činnosťami; |
| --- | --- |

43.

vyjadruje spokojnosť so skutočnosťou, že Komisia si uvedomila potrebu vytvoriť „burzu“ decentralizovanej spolupráce, aby podporila výmenu informácií a formovanie nových miestnych partnerstiev v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré budú v súlade s už prebiehajúcimi činnosťami;

| 44. | pripomína, že je pripravený v spolupráci s Komisiou vytvoriť a podnecovať túto „burzu“ formou internetového portálu, ktorý by istým spôsobom nadväzoval na každoročnú konferenciu o decentralizovanej spolupráci; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že je pripravený v spolupráci s Komisiou vytvoriť a podnecovať túto „burzu“ formou internetového portálu, ktorý by istým spôsobom nadväzoval na každoročnú konferenciu o decentralizovanej spolupráci;

| 45. | pripomína, že konferencia o decentralizovanej spolupráci by mala byť prednostným miestom pre dialóg a strategické a politické úvahy o činnostiach v oblasti decentralizovanej spolupráce; a že by bolo vhodné v tomto rámci venovať výnimočný priestor vzťahom EÚ/Afrika, čo by mohlo prispieť k posilneniu spoločnej pracovnej kultúry európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov, viesť k lepšej informovanosti o miestnych problémoch pokiaľ ide o rozvoj a k vytvoreniu strategických usmernení v spojitosti s partnerstvom EÚ/Afrika; |
| --- | --- |

45.

pripomína, že konferencia o decentralizovanej spolupráci by mala byť prednostným miestom pre dialóg a strategické a politické úvahy o činnostiach v oblasti decentralizovanej spolupráce; a že by bolo vhodné v tomto rámci venovať výnimočný priestor vzťahom EÚ/Afrika, čo by mohlo prispieť k posilneniu spoločnej pracovnej kultúry európskych a afrických miestnych a regionálnych orgánov, viesť k lepšej informovanosti o miestnych problémoch pokiaľ ide o rozvoj a k vytvoreniu strategických usmernení v spojitosti s partnerstvom EÚ/Afrika;

Podporovať zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva

| 46. | nazdáva sa, že zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva EÚ/Afrika by sa nemalo obmedzovať iba na európske orgány; |
| --- | --- |

46.

nazdáva sa, že zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva EÚ/Afrika by sa nemalo obmedzovať iba na európske orgány;

| 47. | zdôrazňuje, že z dôvodu prebiehajúceho procesu decentralizácie a intenzívnej urbanizácie v Afrike sa miestne a regionálne orgány dostávajú do centra rozvojovej problematiky, takisto ako následky hospodárskej a finančnej krízy v Afrike, ktoré sa prejavia v prvom rade na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že z dôvodu prebiehajúceho procesu decentralizácie a intenzívnej urbanizácie v Afrike sa miestne a regionálne orgány dostávajú do centra rozvojovej problematiky, takisto ako následky hospodárskej a finančnej krízy v Afrike, ktoré sa prejavia v prvom rade na miestnej úrovni;

| 48. | nazdáva sa, že v rámci úsilia o zefektívnenie a lepšie zosúladenie rozvojových politík by sa malo zohľadniť zapojenie afrických miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

48.

nazdáva sa, že v rámci úsilia o zefektívnenie a lepšie zosúladenie rozvojových politík by sa malo zohľadniť zapojenie afrických miestnych a regionálnych orgánov;

| 49. | vyzýva preto Komisiu, aby okrem občianskej spoločnosti konzultovala nových aktérov a európske miestne a regionálne orgány, africké miestne a regionálne samosprávy, ako aj medzinárodné združenia, ktoré ich zastupujú; |
| --- | --- |

49.

vyzýva preto Komisiu, aby okrem občianskej spoločnosti konzultovala nových aktérov a európske miestne a regionálne orgány, africké miestne a regionálne samosprávy, ako aj medzinárodné združenia, ktoré ich zastupujú;

| 50. | povzbudzuje medzinárodné združenia afrických miestnych orgánov, aby prehĺbili koordináciu s Africkou úniou a africkými štátmi s cieľom posilniť synergiu činností uskutočňovaných na národnej a nižšej ako národnej úrovni v Afrike; |
| --- | --- |

50.

povzbudzuje medzinárodné združenia afrických miestnych orgánov, aby prehĺbili koordináciu s Africkou úniou a africkými štátmi s cieľom posilniť synergiu činností uskutočňovaných na národnej a nižšej ako národnej úrovni v Afrike;

| 51. | zdôrazňuje úlohu, ktorú európske aj africké miestne a regionálne orgány zohrávajú pri zvyšovaní povedomia verejnosti pokiaľ ide o problematiku rozvoja, pretože do konkrétnych projektov spolupráce zapájajú miestne združenia a občanov, ktorí sa zasadzujú za rozvojové otázky, a takto prispievajú k úspechu partnerstva, ktorý veľmi závisí od toho, či obyvateľstvo na severe a na juhu podporí ciele v oblasti spolupráce a rozvoja; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje úlohu, ktorú európske aj africké miestne a regionálne orgány zohrávajú pri zvyšovaní povedomia verejnosti pokiaľ ide o problematiku rozvoja, pretože do konkrétnych projektov spolupráce zapájajú miestne združenia a občanov, ktorí sa zasadzujú za rozvojové otázky, a takto prispievajú k úspechu partnerstva, ktorý veľmi závisí od toho, či obyvateľstvo na severe a na juhu podporí ciele v oblasti spolupráce a rozvoja;

Partnerstvo v oblasti demokratického riadenia a ľudských práv

| 52. | chcel by zdôrazniť, že bez plnohodnotnej účasti miestnych a regionálnych orgánov na rozhodovacom procese neexistuje skutočné demokratické riadenie; |
| --- | --- |

52.

chcel by zdôrazniť, že bez plnohodnotnej účasti miestnych a regionálnych orgánov na rozhodovacom procese neexistuje skutočné demokratické riadenie;

| 53. | konštatuje, že miestne a regionálne orgány prostredníctvom svojich projektov pomáhajú posilňovať demokraciu a vypracúvať opatrenia v záujme dobrej správy vecí verejných, ako tomu napovedajú zásady a hlavné oblasti činnosti uvedené v európskej charte podpory na podporu miestnych samospráv; |
| --- | --- |

53.

konštatuje, že miestne a regionálne orgány prostredníctvom svojich projektov pomáhajú posilňovať demokraciu a vypracúvať opatrenia v záujme dobrej správy vecí verejných, ako tomu napovedajú zásady a hlavné oblasti činnosti uvedené v európskej charte podpory na podporu miestnych samospráv;

| 54. | zdôrazňuje, že vďaka spolupráci v rámci projektov zameraných na riešenie každodenných problémov miestne a regionálne orgány prispievajú k posilneniu dôvery v demokraciu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že vďaka spolupráci v rámci projektov zameraných na riešenie každodenných problémov miestne a regionálne orgány prispievajú k posilneniu dôvery v demokraciu na miestnej úrovni;

| 55. | zdôrazňuje zásadu týkajúcu sa úlohy decentralizovanej spolupráce v reforme rozvojovej politiky, podľa ktorej je lepšia správa vecí verejných kľúčom k úspešnej rozvojovej politike a významným prvkom takejto správy je uznanie skutočnosti, že najlepšie rozhodnutia sa prijímajú na úrovni čo najbližšie k občanom; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje zásadu týkajúcu sa úlohy decentralizovanej spolupráce v reforme rozvojovej politiky, podľa ktorej je lepšia správa vecí verejných kľúčom k úspešnej rozvojovej politike a významným prvkom takejto správy je uznanie skutočnosti, že najlepšie rozhodnutia sa prijímajú na úrovni čo najbližšie k občanom;

Partnerstvo v oblasti rozvojových cieľov tisícročia

| 56. | upozorňuje na skutočnosť, že mnohé miestne a regionálne samosprávy EÚ nadviazali vzťahy v rozvojovej oblasti s rovnocennými štruktúrami v afrických krajinách. Takto získali odborné znalosti, hlavne v oblasti ako je vzdelávanie, zdravotníctvo, výskum, komunálne služby (vodné a odpadové hospodárstvo), drobný rybolov a akvakultúra, infraštruktúra, doprava, komunikácie, životné prostredie, rozvoj vidieka, regionálny hospodársky rozvoj a činnosti na podporu rozvoja miestnych samospráv a politickej decentralizácie; |
| --- | --- |

56.

upozorňuje na skutočnosť, že mnohé miestne a regionálne samosprávy EÚ nadviazali vzťahy v rozvojovej oblasti s rovnocennými štruktúrami v afrických krajinách. Takto získali odborné znalosti, hlavne v oblasti ako je vzdelávanie, zdravotníctvo, výskum, komunálne služby (vodné a odpadové hospodárstvo), drobný rybolov a akvakultúra, infraštruktúra, doprava, komunikácie, životné prostredie, rozvoj vidieka, regionálny hospodársky rozvoj a činnosti na podporu rozvoja miestnych samospráv a politickej decentralizácie;

| 57. | pripomína, že miestne a regionálne orgány prispievajú k posilneniu finančných a strategických základov, ktoré umožňujú realizáciu rozvojových cieľov tisícročia, a to vďaka finančným prostriedkom a nemateriálnej pomoci, ktorú poskytujú na projekty spoločne s partnermi z Afriky a iných rozvojových krajín; |
| --- | --- |

57.

pripomína, že miestne a regionálne orgány prispievajú k posilneniu finančných a strategických základov, ktoré umožňujú realizáciu rozvojových cieľov tisícročia, a to vďaka finančným prostriedkom a nemateriálnej pomoci, ktorú poskytujú na projekty spoločne s partnermi z Afriky a iných rozvojových krajín;

| 58. | vyzýva Komisiu, aby viac financovala nástroje a programy na financovanie rozvojových činností miestnych a regionálnych orgánov a aby o nich lepšie informovala, pretože finančné prostriedky poskytnuté na konkrétne projekty prinášajú úžitok priamo obciam, a tým pomáhajú, priamym a menej byrokratickým spôsobom, zlepšiť situáciu na danom mieste; |
| --- | --- |

58.

vyzýva Komisiu, aby viac financovala nástroje a programy na financovanie rozvojových činností miestnych a regionálnych orgánov a aby o nich lepšie informovala, pretože finančné prostriedky poskytnuté na konkrétne projekty prinášajú úžitok priamo obciam, a tým pomáhajú, priamym a menej byrokratickým spôsobom, zlepšiť situáciu na danom mieste;

| 59. | zaväzuje sa, že bude propagovať rozvojový program „neštátne subjekty a miestne orgány v rámci rozvoja“ medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aby využili celý jeho potenciál, a prípadne spolu s Komisiou navrhne úpravy nariadenia s cieľom uľahčiť jeho využitie zo strany miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

59.

zaväzuje sa, že bude propagovať rozvojový program „neštátne subjekty a miestne orgány v rámci rozvoja“ medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aby využili celý jeho potenciál, a prípadne spolu s Komisiou navrhne úpravy nariadenia s cieľom uľahčiť jeho využitie zo strany miestnych a regionálnych orgánov;

Partnerstvo v oblasti klimatických zmien

| 60. | víta skutočnosť, že partnerstvo v oblasti klimatických zmien prihliada na miestnu úroveň, predovšetkým pri iniciatíve „zelený múr pre Saharu“, a zdôrazňuje, že prijaté opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnym miestnym podmienkam a potrebám, ktoré môžu byť v jednotlivých krajinách, ako aj v rámci samotnej krajiny, výrazne odlišné; |
| --- | --- |

60.

víta skutočnosť, že partnerstvo v oblasti klimatických zmien prihliada na miestnu úroveň, predovšetkým pri iniciatíve „zelený múr pre Saharu“, a zdôrazňuje, že prijaté opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnym miestnym podmienkam a potrebám, ktoré môžu byť v jednotlivých krajinách, ako aj v rámci samotnej krajiny, výrazne odlišné;

| 61. | zdôrazňuje, že decentralizovaná rozvojová spolupráca, ktorú uskutočňujú miestne a regionálne orgány je kvôli množstvu oblastí činnosti a rôznorodosti verejných a súkromných aktérov, ktorých môže združiť, silným faktorom miestneho a regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje, že decentralizovaná rozvojová spolupráca, ktorú uskutočňujú miestne a regionálne orgány je kvôli množstvu oblastí činnosti a rôznorodosti verejných a súkromných aktérov, ktorých môže združiť, silným faktorom miestneho a regionálneho rozvoja;

| 62. | nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány môžu takto stimulovať organizáciu výroby, obchodných sietí alebo hospodárskych aktivít, ktoré rešpektujú potreby a požiadavky obyvateľstva a sú šetrné voči životnému prostrediu; |
| --- | --- |

62.

nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány môžu takto stimulovať organizáciu výroby, obchodných sietí alebo hospodárskych aktivít, ktoré rešpektujú potreby a požiadavky obyvateľstva a sú šetrné voči životnému prostrediu;

Partnerstvo v oblasti migrácie, mobility a zamestnanosti

| 63. | chcel by zdôrazniť, že miestne a regionálne orgány sú v otázke prisťahovalectva v čelnej línii, či už ide o problémy spôsobené nelegálnym prisťahovalectvom (prijímanie a vedenie prichádzajúcich osôb, nelegálnu prácu, kriminalitu a bezpečnosť v mestách), alebo o služby, ktoré sú povinné poskytnúť obyvateľom (zdravotná starostlivosť, vzdelanie atď.) a integračnú politiku; |
| --- | --- |

63.

chcel by zdôrazniť, že miestne a regionálne orgány sú v otázke prisťahovalectva v čelnej línii, či už ide o problémy spôsobené nelegálnym prisťahovalectvom (prijímanie a vedenie prichádzajúcich osôb, nelegálnu prácu, kriminalitu a bezpečnosť v mestách), alebo o služby, ktoré sú povinné poskytnúť obyvateľom (zdravotná starostlivosť, vzdelanie atď.) a integračnú politiku;

| 64. | pripomína, že skúsenosti niektorých miestnych a regionálnych orgánov v oblasti cezhraničnej spolupráce, hlavne tých, ktoré sú mimoriadne vystavené problémom a dôsledkom spojeným s migráciou, môžu byť veľmi užitočné pri hľadaní odpovedí na otázky v súvislosti s migráciou a mobilitou; |
| --- | --- |

64.

pripomína, že skúsenosti niektorých miestnych a regionálnych orgánov v oblasti cezhraničnej spolupráce, hlavne tých, ktoré sú mimoriadne vystavené problémom a dôsledkom spojeným s migráciou, môžu byť veľmi užitočné pri hľadaní odpovedí na otázky v súvislosti s migráciou a mobilitou;

Ďalšie partnerstvá

| 65. | nazdáva sa, že nemožno opomenúť prínos miestnych a regionálnych orgánov v rámci ďalších partnerstiev a že tieto orgány môžu vďaka tomu, že majú blízko k svojmu obyvateľstvu, zohrávať významnú úlohu; a v tejto súvislosti upozorňuje na:






  — | partnerstvo pre mier a bezpečnosť, pri ktorom je nevyhnutné podporovať všetky činnosti na zvyšovanie povedomia obyvateľstva, informovať ho o existujúcich konfliktoch na jednom alebo druhom kontinente a upozorňovať na osobitné problémy utečencov, |
| --- | --- | --- |

65.

nazdáva sa, že nemožno opomenúť prínos miestnych a regionálnych orgánov v rámci ďalších partnerstiev a že tieto orgány môžu vďaka tomu, že majú blízko k svojmu obyvateľstvu, zohrávať významnú úlohu; a v tejto súvislosti upozorňuje na:

—

partnerstvo pre mier a bezpečnosť, pri ktorom je nevyhnutné podporovať všetky činnosti na zvyšovanie povedomia obyvateľstva, informovať ho o existujúcich konfliktoch na jednom alebo druhom kontinente a upozorňovať na osobitné problémy utečencov,

| — | partnerstvo pre energetiku, pri ktorom je nevyhnutné podporovať činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré presadzujú obnoviteľné energie a znižovanie objemu odpadu prostredníctvom mikro-projektov alebo činností na zvyšovanie povedomia všetkých aktérov bojujúcich proti anarchickému správaniu, hlavne pokiaľ ide o odpad, ktorý produkujú domácnosti, |
| --- | --- |

—

partnerstvo pre energetiku, pri ktorom je nevyhnutné podporovať činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré presadzujú obnoviteľné energie a znižovanie objemu odpadu prostredníctvom mikro-projektov alebo činností na zvyšovanie povedomia všetkých aktérov bojujúcich proti anarchickému správaniu, hlavne pokiaľ ide o odpad, ktorý produkujú domácnosti,

| — | partnerstvo v oblasti vedy, informačnej spoločnosti a vesmíru, pri ktorom je nevyhnutné venovať mimoriadnu pozornosť podpore vzniku iniciatívnych miestnych projektov, ktoré majú za cieľ bojovať proti digitálnej priepasti; |
| --- | --- |

—

partnerstvo v oblasti vedy, informačnej spoločnosti a vesmíru, pri ktorom je nevyhnutné venovať mimoriadnu pozornosť podpore vzniku iniciatívnych miestnych projektov, ktoré majú za cieľ bojovať proti digitálnej priepasti;

| 66. | nazdáva sa, že vzhľadom na tieto pripomienky by mala Komisia poskytnúť finančnú pomoc v prvom rade pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré zodpovedajú cieľom partnerstva EÚ/Afrika; |
| --- | --- |

66.

nazdáva sa, že vzhľadom na tieto pripomienky by mala Komisia poskytnúť finančnú pomoc v prvom rade pre činnosti v oblasti decentralizovanej spolupráce, ktoré zodpovedajú cieľom partnerstva EÚ/Afrika;

C.   Úloha miestnych a regionálnych orgánov v trojstrannom dialógu a spolupráci medzi EÚ, Afrikou a Čínou

| 67. | nazdáva sa, že je vhodné, aby sa čím skôr stanovili podmienky zapojenia afrických, európskych a čínskych miestnych a regionálnych orgánov do trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, najmä preto, aby sa mohli určiť témy spolupráce; |
| --- | --- |

67.

nazdáva sa, že je vhodné, aby sa čím skôr stanovili podmienky zapojenia afrických, európskych a čínskych miestnych a regionálnych orgánov do trojstranného dialógu EÚ/Afrika/Čína, najmä preto, aby sa mohli určiť témy spolupráce;

| 68. | nazdáva sa, že je vhodné rozšíriť témy spolupráce trojstranného dialógu, pričom treba vziať do úvahy odborné znalosti a skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, hlavne v oblastiach, ktoré spadajú vo všeobecnosti do ich kompetencie, ako vzdelávanie, vodné hospodárstvo, mestská doprava, odpadové hospodárstvo a trvalo udržateľný rozvoj a ktoré predstavujú kľúčové oblasti dlhodobého rozvoja Afriky a splnenia rozvojových cieľov tisícročia; |
| --- | --- |

68.

nazdáva sa, že je vhodné rozšíriť témy spolupráce trojstranného dialógu, pričom treba vziať do úvahy odborné znalosti a skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, hlavne v oblastiach, ktoré spadajú vo všeobecnosti do ich kompetencie, ako vzdelávanie, vodné hospodárstvo, mestská doprava, odpadové hospodárstvo a trvalo udržateľný rozvoj a ktoré predstavujú kľúčové oblasti dlhodobého rozvoja Afriky a splnenia rozvojových cieľov tisícročia;

| 69. | pripomína štrukturálne rozdiely, ktoré existujú medzi európskymi, africkými a čínskymi miestnymi a regionálnymi orgánmi, pokiaľ ide o ich právomoci, veľkosť a finančné prostriedky, čo ešte viac poukazuje na nutnosť rýchleho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva, aby mohla vzniknúť spoločná pracovná kultúra; |
| --- | --- |

69.

pripomína štrukturálne rozdiely, ktoré existujú medzi európskymi, africkými a čínskymi miestnymi a regionálnymi orgánmi, pokiaľ ide o ich právomoci, veľkosť a finančné prostriedky, čo ešte viac poukazuje na nutnosť rýchleho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do partnerstva, aby mohla vzniknúť spoločná pracovná kultúra;

| 70. | nazdáva sa, že dialóg by sa mal v skutočnosti organizovať na úrovni kontinentu, na regionálnej úrovni a na úrovni rôznych krajín, ale že ho treba takisto rozvíjať na nižšej ako národnej úrovni; |
| --- | --- |

70.

nazdáva sa, že dialóg by sa mal v skutočnosti organizovať na úrovni kontinentu, na regionálnej úrovni a na úrovni rôznych krajín, ale že ho treba takisto rozvíjať na nižšej ako národnej úrovni;

| 71. | zaväzuje sa, že bude podporovať projekty trojstrannej spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ, Afriky a Číny, pričom využije svoje súčasné kontakty a hľadanie nových partnerov a nových aktivít v oblasti decentralizovanej spolupráce. |
| --- | --- |

71.

zaväzuje sa, že bude podporovať projekty trojstrannej spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ, Afriky a Číny, pričom využije svoje súčasné kontakty a hľadanie nových partnerov a nových aktivít v oblasti decentralizovanej spolupráce.

V Bruseli 17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/34

---

Stanovisko Výboru regiónov „Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: potenciálne kandidátske krajiny“

(2009/C 211/03)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | Žiada Európsku komisiu, aby poskytla viac informácií o reformách a o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do procesu rozširovania. V správach o jednotlivých krajinách si viac priestoru zasluhuje decentralizácia v súlade s acquis a pokrok dosiahnutý miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

—

Žiada Európsku komisiu, aby poskytla viac informácií o reformách a o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do procesu rozširovania. V správach o jednotlivých krajinách si viac priestoru zasluhuje decentralizácia v súlade s acquis a pokrok dosiahnutý miestnymi orgánmi.

| — | Žiada Európsku komisiu, aby podporila programy, ktoré by občanov informovali o výzvach, prínose a dosahu budúceho členstva v EÚ na ich životy. |
| --- | --- |

—

Žiada Európsku komisiu, aby podporila programy, ktoré by občanov informovali o výzvach, prínose a dosahu budúceho členstva v EÚ na ich životy.

| — | Žiada Európsku komisiu, aby pracovala na rýchlom odstránení vízovej povinnosti pre krajiny, ktoré nedávno dosiahli pokrok pri plnení kritérií definovaných v prístupových plánoch týchto krajín. |
| --- | --- |

—

Žiada Európsku komisiu, aby pracovala na rýchlom odstránení vízovej povinnosti pre krajiny, ktoré nedávno dosiahli pokrok pri plnení kritérií definovaných v prístupových plánoch týchto krajín.

| — | Vyzýva členské štáty EÚ, aby aj naďalej podporovali miestne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách pri ďalšom budovaní kapacít nestrannej a zodpovednej štátnej služby. |
| --- | --- |

—

Vyzýva členské štáty EÚ, aby aj naďalej podporovali miestne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách pri ďalšom budovaní kapacít nestrannej a zodpovednej štátnej služby.

| — | Vyzýva všetky zainteresované krajiny, aby vyvinuli ešte väčšie úsilie o prijatie európskych hodnôt, reforiem a o akceptovanie dialógu ako prostriedku pre zmierenie. |
| --- | --- |

—

Vyzýva všetky zainteresované krajiny, aby vyvinuli ešte väčšie úsilie o prijatie európskych hodnôt, reforiem a o akceptovanie dialógu ako prostriedku pre zmierenie.

| — | Pripomína, že potenciálne kandidátske krajiny by mali štatút kandidátskej krajiny získať len pod podmienkou, že preukážu pokrok v súlade so stanovenými postupmi. |
| --- | --- |

—

Pripomína, že potenciálne kandidátske krajiny by mali štatút kandidátskej krajiny získať len pod podmienkou, že preukážu pokrok v súlade so stanovenými postupmi.

| Spravodajca | : | pán Gordon Keymer (UK/EĽS), člen rady okresu Tandridge |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

pán Gordon Keymer (UK/EĽS), člen rady okresu Tandridge

Referenčný dokument

„Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009“

KOM(2008) 674 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   Všeobecné odporúčania

Všeobecný pokrok a časový harmonogram

| 1. | Víta správy Európskej komisie o potenciálnych kandidátskych krajinách v rámci dokumentu Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009. |
| --- | --- |

1.

Víta správy Európskej komisie o potenciálnych kandidátskych krajinách v rámci dokumentu Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009.

| 2. | Žiada Európsku komisiu, aby poskytla viac informácií o reformách a o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do procesu rozširovania. V správach o jednotlivých krajinách si viac priestoru zasluhuje decentralizácia v súlade s acquis a pokrok dosiahnutý miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

2.

Žiada Európsku komisiu, aby poskytla viac informácií o reformách a o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do procesu rozširovania. V správach o jednotlivých krajinách si viac priestoru zasluhuje decentralizácia v súlade s acquis a pokrok dosiahnutý miestnymi orgánmi.

| 3. | Upozorňuje na to, že miestne a regionálne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách nie sú do procesu rozširovania v plnej miere zapojené a nevyužívajú všetky výhody, ktoré z neho plynú, čo nevyhnutne vplýva na ich občanov. Žiada Európsku komisiu, aby podporila programy, ktoré by občanov informovali o výzvach, prínose a dosahu budúceho členstva v EÚ na ich životy. |
| --- | --- |

3.

Upozorňuje na to, že miestne a regionálne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách nie sú do procesu rozširovania v plnej miere zapojené a nevyužívajú všetky výhody, ktoré z neho plynú, čo nevyhnutne vplýva na ich občanov. Žiada Európsku komisiu, aby podporila programy, ktoré by občanov informovali o výzvach, prínose a dosahu budúceho členstva v EÚ na ich životy.

| 4. | Všíma si rozpor medzi podporou nadväzovania vzťahov medzi ľuďmi na jednej strane a uplatňovaním striktných vízových režimov na strane druhej. Žiada Európsku komisiu, aby pracovala na rýchlom odstránení vízovej povinnosti pre krajiny, ktoré nedávno dosiahli pokrok pri plnení kritérií definovaných v prístupových plánoch týchto krajín. |
| --- | --- |

4.

Všíma si rozpor medzi podporou nadväzovania vzťahov medzi ľuďmi na jednej strane a uplatňovaním striktných vízových režimov na strane druhej. Žiada Európsku komisiu, aby pracovala na rýchlom odstránení vízovej povinnosti pre krajiny, ktoré nedávno dosiahli pokrok pri plnení kritérií definovaných v prístupových plánoch týchto krajín.

| 5. | Vyzýva členské štáty EÚ, aby aj naďalej podporovali miestne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách pri ďalšom budovaní kapacít nestrannej a zodpovednej štátnej služby. |
| --- | --- |

5.

Vyzýva členské štáty EÚ, aby aj naďalej podporovali miestne orgány v potenciálnych kandidátskych krajinách pri ďalšom budovaní kapacít nestrannej a zodpovednej štátnej služby.

| 6. | Vyzýva Európsku komisiu, aby vládam príslušných krajín pomohla pri zvládaní súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, pretože táto kríza bude mať nevyhnutne priamy vplyv na miestne orgány a občanov, ktorým slúžia. |
| --- | --- |

6.

Vyzýva Európsku komisiu, aby vládam príslušných krajín pomohla pri zvládaní súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, pretože táto kríza bude mať nevyhnutne priamy vplyv na miestne orgány a občanov, ktorým slúžia.

| 7. | Žiada členské štáty EÚ, aby neustále podporovali proces rozširovania vzhľadom na to, že „posilňuje strategické záujmy EÚ v oblasti stability a bezpečnosti a pri predchádzaní konfliktom“ (1). |
| --- | --- |

7.

Žiada členské štáty EÚ, aby neustále podporovali proces rozširovania vzhľadom na to, že „posilňuje strategické záujmy EÚ v oblasti stability a bezpečnosti a pri predchádzaní konfliktom“ (1).

| 8. | Vyzýva všetky zainteresované krajiny, aby vyvinuli ešte väčšie úsilie o prijatie európskych hodnôt, reforiem a o akceptovanie dialógu ako prostriedku pre zmierenie. Žiada najmä potenciálne kandidátske krajiny, aby sa naďalej snažili o vyriešenie bilaterálnych problémov, vrátane sporov o hranice, a umožnili návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny. Miestne a regionálne orgány majú v rámci vládnej hierarchie najvhodnejšiu pozíciu na implementáciu týchto zmien. |
| --- | --- |

8.

Vyzýva všetky zainteresované krajiny, aby vyvinuli ešte väčšie úsilie o prijatie európskych hodnôt, reforiem a o akceptovanie dialógu ako prostriedku pre zmierenie. Žiada najmä potenciálne kandidátske krajiny, aby sa naďalej snažili o vyriešenie bilaterálnych problémov, vrátane sporov o hranice, a umožnili návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny. Miestne a regionálne orgány majú v rámci vládnej hierarchie najvhodnejšiu pozíciu na implementáciu týchto zmien.

| 9. | Podporuje rozvoj sietí cestnej dopravy a obnovu regionálnych letísk, ktoré môžu prospieť zamestnanosti, zlepšiť prístup, pomôcť cestovnému ruchu a vyvážanejšiemu regionálnemu rozvoju a obnove hospodárstva. |
| --- | --- |

9.

Podporuje rozvoj sietí cestnej dopravy a obnovu regionálnych letísk, ktoré môžu prospieť zamestnanosti, zlepšiť prístup, pomôcť cestovnému ruchu a vyvážanejšiemu regionálnemu rozvoju a obnove hospodárstva.

| 10. | Pripomína, že potenciálne kandidátske krajiny by mali štatút kandidátskej krajiny získať len pod podmienkou, že preukážu pokrok v súlade so stanovenými postupmi. |
| --- | --- |

10.

Pripomína, že potenciálne kandidátske krajiny by mali štatút kandidátskej krajiny získať len pod podmienkou, že preukážu pokrok v súlade so stanovenými postupmi.

B.   Konkrétne pripomienky k jednotlivým krajinám

Albánsko

| 11. | Víta ukončenie procesu ratifikácie Dohody o stabilizácii a pridružení medzi členskými štátmi EÚ a Albánskom. |
| --- | --- |

11.

Víta ukončenie procesu ratifikácie Dohody o stabilizácii a pridružení medzi členskými štátmi EÚ a Albánskom.

| 12. | Víta presun zodpovednosti za DPH, miestne dane, dodávky vody a otázky hygieny, ako aj za sociálnu ochranu a sociálne začlenenie z centrálnej vlády na miestnu úroveň. Vyjadruje však obavy o to, či miestne orgány budú schopné tieto nové úlohy plniť. |
| --- | --- |

12.

Víta presun zodpovednosti za DPH, miestne dane, dodávky vody a otázky hygieny, ako aj za sociálnu ochranu a sociálne začlenenie z centrálnej vlády na miestnu úroveň. Vyjadruje však obavy o to, či miestne orgány budú schopné tieto nové úlohy plniť.

| 13. | Nazdáva sa, že je bezpodmienečne nutné ďalej budovať kapacitu miestnych orgánov, združení miestnej samosprávy a najmä úradu pre verejnú správu centrálnej vlády, ktorý je zodpovedný za vypracovávanie stratégií pre administratívne reformy miestnych samospráv. |
| --- | --- |

13.

Nazdáva sa, že je bezpodmienečne nutné ďalej budovať kapacitu miestnych orgánov, združení miestnej samosprávy a najmä úradu pre verejnú správu centrálnej vlády, ktorý je zodpovedný za vypracovávanie stratégií pre administratívne reformy miestnych samospráv.

| 14. | Obzvlášť upozorňuje na potrebu budovania kapacít finančných služieb miestnej samosprávy, pretože výber miestnych daní a príjmov je veľmi obmedzený a dúfa, že tieto otázky sa budú riešiť pri nasledujúcej daňovej decentralizácii. |
| --- | --- |

14.

Obzvlášť upozorňuje na potrebu budovania kapacít finančných služieb miestnej samosprávy, pretože výber miestnych daní a príjmov je veľmi obmedzený a dúfa, že tieto otázky sa budú riešiť pri nasledujúcej daňovej decentralizácii.

Bosna a Hercegovina

| 15. | Víta podpísanie Dohody o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou a podporuje vládne orgány tejto krajiny, aby si naďalej plnili svoje povinnosti stanovené touto dohodou, a to v súlade s návrhom akčného plánu pre implementáciu. |
| --- | --- |

15.

Víta podpísanie Dohody o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou a podporuje vládne orgány tejto krajiny, aby si naďalej plnili svoje povinnosti stanovené touto dohodou, a to v súlade s návrhom akčného plánu pre implementáciu.

| 16. | Víta skutočnosť, že nedávne komunálne voľby v Bosne a Hercegovine sa konali v súlade s medzinárodnými normami osvedčených postupov. Upozorňuje však na hlboké etnické rozdiely. |
| --- | --- |

16.

Víta skutočnosť, že nedávne komunálne voľby v Bosne a Hercegovine sa konali v súlade s medzinárodnými normami osvedčených postupov. Upozorňuje však na hlboké etnické rozdiely.

| 17. | Víta nedávne reformy miestnej samosprávy v oboch entitách, ktoré zosúladili zákonodarné orgány na miestnej úrovni s Európskou chartou miestnej samosprávy a odporúčaniami Benátskej komisie. |
| --- | --- |

17.

Víta nedávne reformy miestnej samosprávy v oboch entitách, ktoré zosúladili zákonodarné orgány na miestnej úrovni s Európskou chartou miestnej samosprávy a odporúčaniami Benátskej komisie.

| 18. | Vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou komunikáciou medzi vládami oboch entít v otázkach pristúpenia k EÚ, čo má negatívny vplyv na rýchlosť reforiem a neumožňuje riadny tok informácií miestnym samosprávam. |
| --- | --- |

18.

Vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou komunikáciou medzi vládami oboch entít v otázkach pristúpenia k EÚ, čo má negatívny vplyv na rýchlosť reforiem a neumožňuje riadny tok informácií miestnym samosprávam.

| 19. | Pripomína, že miestne samosprávy oboch entít v Bosne a Hercegovine vzájomne komunikujú dobre a žiada Európsku komisiu, aby aj naďalej podporovala „spoločné projekty“, najmä v oblasti budovania kapacít miestnych orgánov a združení miestnej samosprávy. |
| --- | --- |

19.

Pripomína, že miestne samosprávy oboch entít v Bosne a Hercegovine vzájomne komunikujú dobre a žiada Európsku komisiu, aby aj naďalej podporovala „spoločné projekty“, najmä v oblasti budovania kapacít miestnych orgánov a združení miestnej samosprávy.

Čierna Hora

| 20. | Víta žiadosť Čiernej Hory o udelenie štatútu kandidátskej krajiny a žiada členské štáty EÚ, aby oprávnili Európsku komisiu na začatie procesu hodnotenia. |
| --- | --- |

20.

Víta žiadosť Čiernej Hory o udelenie štatútu kandidátskej krajiny a žiada členské štáty EÚ, aby oprávnili Európsku komisiu na začatie procesu hodnotenia.

| 21. | Žiada Európsku komisiu, aby podporila veľký projekt v oblasti infraštruktúry na vybudovanie diaľnice smerujúcej zo severu na juh, ktorá tiež do značnej miery zlepší rozvoj komunít v Čiernej Hore. |
| --- | --- |

21.

Žiada Európsku komisiu, aby podporila veľký projekt v oblasti infraštruktúry na vybudovanie diaľnice smerujúcej zo severu na juh, ktorá tiež do značnej miery zlepší rozvoj komunít v Čiernej Hore.

| 22. | Upozorňuje na obmedzenú administratívnu kapacitu miestnych orgánov a nazdáva sa, že je potrebné zväčšiť kapacitu miestnych orgánov a Zväzu miestnych samospráv (združenie miestnej samosprávy Čiernej Hory) a vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala priamu (peer to peer) výmenu projektov v oblasti know-how. |
| --- | --- |

22.

Upozorňuje na obmedzenú administratívnu kapacitu miestnych orgánov a nazdáva sa, že je potrebné zväčšiť kapacitu miestnych orgánov a Zväzu miestnych samospráv (združenie miestnej samosprávy Čiernej Hory) a vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala priamu (peer to peer) výmenu projektov v oblasti know-how.

Srbsko

| 23. | Víta skutočnosť, že centrálna vláda intenzívnejšie konzultuje so Stálou konferenciou miest a obcí (združenie miestnej samosprávy Srbska) a pozitívne vníma vytvorenie oddelenia pre európsku integráciu v rámci stálej konferencie, ktoré vytvorí akčný plán pre zapojenie miestnych orgánov do prístupového procesu. |
| --- | --- |

23.

Víta skutočnosť, že centrálna vláda intenzívnejšie konzultuje so Stálou konferenciou miest a obcí (združenie miestnej samosprávy Srbska) a pozitívne vníma vytvorenie oddelenia pre európsku integráciu v rámci stálej konferencie, ktoré vytvorí akčný plán pre zapojenie miestnych orgánov do prístupového procesu.

| 24. | Žiada srbskú vládu, aby sa naďalej snažila o decentralizáciu. Riešenie otázky práv miestneho vlastníctva by predstavovalo krok správnym smerom. Miestne orgány v Srbsku v súčasnosti nevlastnia nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

24.

Žiada srbskú vládu, aby sa naďalej snažila o decentralizáciu. Riešenie otázky práv miestneho vlastníctva by predstavovalo krok správnym smerom. Miestne orgány v Srbsku v súčasnosti nevlastnia nehnuteľnosti.

| 25. | Vyzýva Európsku komisiu a srbskú vládu, aby naďalej podporovali budovanie kapacít miestnych orgánov prostredníctvom dodatočných finančných prostriedkov a odbornej prípravy, ktoré by im umožnili vykonávať zvýšený počet povinností a úloh. |
| --- | --- |

25.

Vyzýva Európsku komisiu a srbskú vládu, aby naďalej podporovali budovanie kapacít miestnych orgánov prostredníctvom dodatočných finančných prostriedkov a odbornej prípravy, ktoré by im umožnili vykonávať zvýšený počet povinností a úloh.

| 26. | Vyzýva Európsku komisiu, aby naďalej podporovala programy pre budovanie kapacít miestnej samosprávy, ako napríklad program „Exchange“ Stálej konferencie miest a obcí v Srbsku. |
| --- | --- |

26.

Vyzýva Európsku komisiu, aby naďalej podporovala programy pre budovanie kapacít miestnej samosprávy, ako napríklad program „Exchange“ Stálej konferencie miest a obcí v Srbsku.

Kosovo (podľa uznesenia 1244 BR OSN)

| 27. | Víta prácu, ktorú vykonali mnohé medzinárodné a miestne organizácie pri podpore lepšej budúcnosti Kosova a nazdáva sa, že nedostatočný pokrok v oblasti decentralizácie zostáva aj naďalej hlavnou prekážkou pre vytvorenie demokratickej vlády v Kosove. |
| --- | --- |

27.

Víta prácu, ktorú vykonali mnohé medzinárodné a miestne organizácie pri podpore lepšej budúcnosti Kosova a nazdáva sa, že nedostatočný pokrok v oblasti decentralizácie zostáva aj naďalej hlavnou prekážkou pre vytvorenie demokratickej vlády v Kosove.

| 28. | Nazdáva sa, že ľud Kosova potrebuje konkrétne zlepšenia. Ďalší rozvoj verejnej dopravy a dopravných sietí je potrebný najmä v oblastiach, v ktorých sa očakáva návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny. |
| --- | --- |

28.

Nazdáva sa, že ľud Kosova potrebuje konkrétne zlepšenia. Ďalší rozvoj verejnej dopravy a dopravných sietí je potrebný najmä v oblastiach, v ktorých sa očakáva návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny.

| 29. | Uvítal by činnosti na posilnenie vzájomnej dôvery medzi jednotlivými etnickými skupinami v Kosove a povzbudenie zapojenia do rozhodovacích procesov na miestnej úrovni. Znepokojenie vyvoláva najmä nízka účasť na komunálnych voľbách. |
| --- | --- |

29.

Uvítal by činnosti na posilnenie vzájomnej dôvery medzi jednotlivými etnickými skupinami v Kosove a povzbudenie zapojenia do rozhodovacích procesov na miestnej úrovni. Znepokojenie vyvoláva najmä nízka účasť na komunálnych voľbách.

V Bruseli,17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2008) 674 v konečnom znení

1

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/37

---

Stanovisko Výboru regiónov „stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009: kandidátske krajiny“

(2009/C 211/04)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že plne podporuje opatrenia a reformy, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny, aby splnili podmienky členstva, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že plne podporuje opatrenia a reformy, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny, aby splnili podmienky členstva,

| — | zdôrazňuje význam procesu rozširovania pre stabilný a demokratický rozvoj kandidátskych krajín a uvedomuje si tiež jeho prínos pre EÚ, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje význam procesu rozširovania pre stabilný a demokratický rozvoj kandidátskych krajín a uvedomuje si tiež jeho prínos pre EÚ,

| — | upozorňuje na to, že dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca majú obrovský význam v stabilizačnom a prístupovom procese. Vyzýva kandidátske krajiny, aby sa prioritne a pokojnou cestou usilovali vyriešiť existujúce spory so susednými krajinami tak, aby sa našlo riešenie prijateľné pre všetky strany, |
| --- | --- |

—

upozorňuje na to, že dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca majú obrovský význam v stabilizačnom a prístupovom procese. Vyzýva kandidátske krajiny, aby sa prioritne a pokojnou cestou usilovali vyriešiť existujúce spory so susednými krajinami tak, aby sa našlo riešenie prijateľné pre všetky strany,

| — | upozorňuje na to, že do prístupového procesu treba už v ranom štádiu zapojiť miestne a regionálne orgány a ich združenia, ktorých poznatky a skúsenosti môžu byť ďalším prínosom k procesu rozširovania, |
| --- | --- |

—

upozorňuje na to, že do prístupového procesu treba už v ranom štádiu zapojiť miestne a regionálne orgány a ich združenia, ktorých poznatky a skúsenosti môžu byť ďalším prínosom k procesu rozširovania,

| — | odporúča zintenzívniť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v členských krajinách a kandidátskych krajinách a domnieva sa, že osobitnú pozornosť treba venovať získaniu väčšej podpory verejnosti pre prístupový proces, a to tak v členských krajinách, ako aj v kandidátskych. |
| --- | --- |

—

odporúča zintenzívniť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v členských krajinách a kandidátskych krajinách a domnieva sa, že osobitnú pozornosť treba venovať získaniu väčšej podpory verejnosti pre prístupový proces, a to tak v členských krajinách, ako aj v kandidátskych.

| Spravodajkyňa | : | pani Jasmina Vidmar (SI/ALDE), členka mestskej rady, Maribor |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

pani Jasmina Vidmar (SI/ALDE), členka mestskej rady, Maribor

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu:

Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2008 – 2009

KOM(2008) 674 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | zdôrazňuje, že plne podporuje opatrenia a reformy, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny, aby splnili podmienky členstva; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že plne podporuje opatrenia a reformy, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny, aby splnili podmienky členstva;

| 2. | zdôrazňuje význam procesu rozširovania pre stabilný a demokratický rozvoj kandidátskych krajín a uvedomuje si tiež jeho prínos pre EÚ; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje význam procesu rozširovania pre stabilný a demokratický rozvoj kandidátskych krajín a uvedomuje si tiež jeho prínos pre EÚ;

| 3. | víta pokrok, ktorý bol dosiahnutý vďaka množstvu reforiem, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny v záujme posilnenia právneho štátu a modernizácie hospodárskych a sociálnych štruktúr; |
| --- | --- |

3.

víta pokrok, ktorý bol dosiahnutý vďaka množstvu reforiem, ktoré zavádzajú kandidátske krajiny v záujme posilnenia právneho štátu a modernizácie hospodárskych a sociálnych štruktúr;

| 4. | domnieva sa, že kandidátske krajiny treba nabádať, aby zvýšili svoje úsilie a naplno využívali svoj potenciál pri zavádzaní reforiem, čím by sa zabezpečil plynulý a rýchlejší priebeh prístupového procesu; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že kandidátske krajiny treba nabádať, aby zvýšili svoje úsilie a naplno využívali svoj potenciál pri zavádzaní reforiem, čím by sa zabezpečil plynulý a rýchlejší priebeh prístupového procesu;

| 5. | víta snahu o zlepšenie kvality procesu rozširovania a jeho transparentnosti, vrátane prísnych kritérií, ktoré boli stanovené ako podmienky pre otvorenie a uzavretie rokovacích kapitol; |
| --- | --- |

5.

víta snahu o zlepšenie kvality procesu rozširovania a jeho transparentnosti, vrátane prísnych kritérií, ktoré boli stanovené ako podmienky pre otvorenie a uzavretie rokovacích kapitol;

| 6. | upozorňuje na to, že dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca majú obrovský význam v stabilizačnom a prístupovom procese. Vyzýva kandidátske krajiny, aby sa prioritne a pokojnou cestou usilovali vyriešiť existujúce spory so susednými krajinami tak, aby sa našlo riešenie prijateľné pre všetky strany; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na to, že dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca majú obrovský význam v stabilizačnom a prístupovom procese. Vyzýva kandidátske krajiny, aby sa prioritne a pokojnou cestou usilovali vyriešiť existujúce spory so susednými krajinami tak, aby sa našlo riešenie prijateľné pre všetky strany;

| 7. | víta všeobecný pokrok, ktorý dosiahlo Chorvátsko pri prijímaní a uplatňovaní reforiem súvisiacich s členstvom v EÚ, a domnieva sa, že je možné dodržať navrhovaný harmonogram, podľa ktorého by sa rokovania mali dostať do záverečnej fázy koncom roka 2009, ak Chorvátsko splní všetky stanovené podmienky; |
| --- | --- |

7.

víta všeobecný pokrok, ktorý dosiahlo Chorvátsko pri prijímaní a uplatňovaní reforiem súvisiacich s členstvom v EÚ, a domnieva sa, že je možné dodržať navrhovaný harmonogram, podľa ktorého by sa rokovania mali dostať do záverečnej fázy koncom roka 2009, ak Chorvátsko splní všetky stanovené podmienky;

| 8. | zdôrazňuje však, že Chorvátsko musí vystupňovať úsilie pokiaľ ide o reformu justičného systému, boj proti korupcii a organizovanému zločinu, dodržiavanie práv menšín, podporu návratu utečencov a spoluprácu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje však, že Chorvátsko musí vystupňovať úsilie pokiaľ ide o reformu justičného systému, boj proti korupcii a organizovanému zločinu, dodržiavanie práv menšín, podporu návratu utečencov a spoluprácu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu;

| 9. | berie na vedomie pokrok, ktorý urobila Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko pri realizácii reformy súdnictva a polície, pri plnení požiadaviek stanovených v dohode o stabilizácii a pridružení ako aj pri vytváraní multietnickej spoločnosti; |
| --- | --- |

9.

berie na vedomie pokrok, ktorý urobila Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko pri realizácii reformy súdnictva a polície, pri plnení požiadaviek stanovených v dohode o stabilizácii a pridružení ako aj pri vytváraní multietnickej spoločnosti;

| 10. | poukazuje na to, že pokiaľ ide o plnenie kodanských politických kritérií, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko má isté medzery, ako sa uvádza v správe Európskej komisie o pokroku v roku 2008. Víta pokrok dosiahnutý pri organizovaní prezidentských a komunálnych volieb začiatkom roka 2009, ktoré prebehli tak, že zodpovedali väčšine medzinárodných noriem. Nazdáva sa preto, že by mal byť stanovený termín začatia rokovaní o vstupe Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko do EÚ, za predpokladu, že budú splnené príslušné kritériá; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že pokiaľ ide o plnenie kodanských politických kritérií, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko má isté medzery, ako sa uvádza v správe Európskej komisie o pokroku v roku 2008. Víta pokrok dosiahnutý pri organizovaní prezidentských a komunálnych volieb začiatkom roka 2009, ktoré prebehli tak, že zodpovedali väčšine medzinárodných noriem. Nazdáva sa preto, že by mal byť stanovený termín začatia rokovaní o vstupe Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko do EÚ, za predpokladu, že budú splnené príslušné kritériá;

| 11. | berie na vedomie snahy o zavádzanie reforiem v oblasti základných práv a právneho štátu v Turecku, a vyzýva Turecko, aby konštruktívnym postojom podporilo úsilie dosiahnuť dohodu o znovuzjednotení Cypru; |
| --- | --- |

11.

berie na vedomie snahy o zavádzanie reforiem v oblasti základných práv a právneho štátu v Turecku, a vyzýva Turecko, aby konštruktívnym postojom podporilo úsilie dosiahnuť dohodu o znovuzjednotení Cypru;

| 12. | upozorňuje na to, že do prístupového procesu treba už v ranom štádiu zapojiť miestne a regionálne orgány a ich združenia, ktorých poznatky a skúsenosti môžu byť ďalším prínosom k procesu rozširovania; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na to, že do prístupového procesu treba už v ranom štádiu zapojiť miestne a regionálne orgány a ich združenia, ktorých poznatky a skúsenosti môžu byť ďalším prínosom k procesu rozširovania;

| 13. | víta doterajšiu pozitívnu cezhraničnú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a vyzýva tieto orgány, aby spoluprácu ešte viac posilňovali, keďže okrem zvyšovania prosperity umožňuje aj vytváranie priamych kontaktov a napomáha lepšiemu vzájomnému porozumeniu medzi ľuďmi v členských krajinách a v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ. Poukazuje na možnosti, ktoré v tomto smere ponúka Európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS), a preto vyzýva kompetentné národné orgány, aby podnikli vhodné kroky a umožnili partnerom z kandidátskych krajín zapojiť sa do budúcich EZÚS v súlade s nariadením (ES) č. 1082/2006; |
| --- | --- |

13.

víta doterajšiu pozitívnu cezhraničnú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a vyzýva tieto orgány, aby spoluprácu ešte viac posilňovali, keďže okrem zvyšovania prosperity umožňuje aj vytváranie priamych kontaktov a napomáha lepšiemu vzájomnému porozumeniu medzi ľuďmi v členských krajinách a v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ. Poukazuje na možnosti, ktoré v tomto smere ponúka Európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS), a preto vyzýva kompetentné národné orgány, aby podnikli vhodné kroky a umožnili partnerom z kandidátskych krajín zapojiť sa do budúcich EZÚS v súlade s nariadením (ES) č. 1082/2006;

| 14. | víta zlepšenie koordinácie medzi programami podpory v rámci IPA a nástrojmi iných medzinárodných finančných inštitúcií a darcov, a domnieva sa, že ďalšia harmonizácia rôznych nástrojov podpory prispeje k zvýšeniu ich účinnosti; |
| --- | --- |

14.

víta zlepšenie koordinácie medzi programami podpory v rámci IPA a nástrojmi iných medzinárodných finančných inštitúcií a darcov, a domnieva sa, že ďalšia harmonizácia rôznych nástrojov podpory prispeje k zvýšeniu ich účinnosti;

| 15. | odporúča zintenzívniť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v členských krajinách a kandidátskych krajinách a domnieva sa, že osobitnú pozornosť treba venovať získaniu väčšej podpory verejnosti pre prístupový proces, a to tak v členských krajinách, ako aj v kandidátskych; |
| --- | --- |

15.

odporúča zintenzívniť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v členských krajinách a kandidátskych krajinách a domnieva sa, že osobitnú pozornosť treba venovať získaniu väčšej podpory verejnosti pre prístupový proces, a to tak v členských krajinách, ako aj v kandidátskych;

| 16. | uznáva, že pri spolupráci výboru s kandidátskymi krajinami je dôležité využívať existujúce siete miestnych orgánov, ako napríklad Sieť združení miestnych orgánov v juhovýchodnej Európe (NALAS). Koordináciu a výmenu skúseností medzi pracovnými skupinami VR a zmiešaným poradným výborom pre tento región by mohla posilniť spolupráca so sieťou NALAS s cieľom porovnať integračné procesy a decentralizačné úsilie v regióne; |
| --- | --- |

16.

uznáva, že pri spolupráci výboru s kandidátskymi krajinami je dôležité využívať existujúce siete miestnych orgánov, ako napríklad Sieť združení miestnych orgánov v juhovýchodnej Európe (NALAS). Koordináciu a výmenu skúseností medzi pracovnými skupinami VR a zmiešaným poradným výborom pre tento región by mohla posilniť spolupráca so sieťou NALAS s cieľom porovnať integračné procesy a decentralizačné úsilie v regióne;

CHORVÁTSKO

Pokrok Chorvátska v prístupovom procese

| 17. | teší ho, že pokiaľ Chorvátsko splní kritériá pre členstvo, onedlho vstúpi do poslednej fázy rokovaní. Nabáda Chorvátsko, aby urýchlilo realizáciu reforiem vo viacerých kľúčových oblastiach; |
| --- | --- |

17.

teší ho, že pokiaľ Chorvátsko splní kritériá pre členstvo, onedlho vstúpi do poslednej fázy rokovaní. Nabáda Chorvátsko, aby urýchlilo realizáciu reforiem vo viacerých kľúčových oblastiach;

| 18. | domnieva sa, že vďaka zlepšeniu právneho rámca a činnosti Úradu na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti bol dosiahnutý pokrok v boji proti korupcii. Konštatuje však, že korupcia zostáva i naďalej vážnym problémom. Odporúča preto zintenzívniť úsilie a podporiť koordináciu a nezávislé monitorovanie, a zároveň zvýšiť administratívne kapacity orgánov zameraných na boj proti korupcii; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že vďaka zlepšeniu právneho rámca a činnosti Úradu na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti bol dosiahnutý pokrok v boji proti korupcii. Konštatuje však, že korupcia zostáva i naďalej vážnym problémom. Odporúča preto zintenzívniť úsilie a podporiť koordináciu a nezávislé monitorovanie, a zároveň zvýšiť administratívne kapacity orgánov zameraných na boj proti korupcii;

| 19. | víta skutočnosť, že sloboda a pluralita médií získali právne záruky a všeobecné uznanie. S obavami sledoval, ako sa v niektorých prípadoch novinári stali terčom fyzických útokov či obeťami vyhrážok alebo politického nátlaku. Poukazuje na to, že už boli prijaté určité dodatočné primerané opatrenia a vyzýva orgány, aby podnikli ďalšie kroky a zaistili novinárom bezpečné podmienky na prácu a umožnili im slobodne a nezávisle informovať; |
| --- | --- |

19.

víta skutočnosť, že sloboda a pluralita médií získali právne záruky a všeobecné uznanie. S obavami sledoval, ako sa v niektorých prípadoch novinári stali terčom fyzických útokov či obeťami vyhrážok alebo politického nátlaku. Poukazuje na to, že už boli prijaté určité dodatočné primerané opatrenia a vyzýva orgány, aby podnikli ďalšie kroky a zaistili novinárom bezpečné podmienky na prácu a umožnili im slobodne a nezávisle informovať;

| 20. | pripomína, že Chorvátsko spolupracuje s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, a vyzýva chorvátske úrady, aby tribunálu umožnili prístup k ostatným dokumentom podľa jeho požiadaviek; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že Chorvátsko spolupracuje s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, a vyzýva chorvátske úrady, aby tribunálu umožnili prístup k ostatným dokumentom podľa jeho požiadaviek;

| 21. | nabáda Chorvátsko, aby sa usilovalo vyriešiť spory o hranice so Slovinskom, Srbskom, Čiernou horou a Bosnou a Hercegovinou. Víta ochotu Chorvátska a Slovinska vyriešiť spory o hranice s pomocou Európskej komisie v súlade so zásadou mierového urovnania sporov, ktorú stanovuje Charta OSN; |
| --- | --- |

21.

nabáda Chorvátsko, aby sa usilovalo vyriešiť spory o hranice so Slovinskom, Srbskom, Čiernou horou a Bosnou a Hercegovinou. Víta ochotu Chorvátska a Slovinska vyriešiť spory o hranice s pomocou Európskej komisie v súlade so zásadou mierového urovnania sporov, ktorú stanovuje Charta OSN;

| 22. | za významný krok k zavedeniu právnych rámcov, ktoré podporujú začlenenie menšinových skupín do spoločnosti, považuje uplatňovanie ústavného zákona o menšinách spojené s prijatím akčného plánu. Zdôrazňuje, že na to, aby sa tento zákon mohol úspešne uplatňovať v praxi na miestnej a regionálnej úrovni je nevyhnutné poskytnúť príslušné informácie, finančné zdroje a administratívnu podporu; |
| --- | --- |

22.

za významný krok k zavedeniu právnych rámcov, ktoré podporujú začlenenie menšinových skupín do spoločnosti, považuje uplatňovanie ústavného zákona o menšinách spojené s prijatím akčného plánu. Zdôrazňuje, že na to, aby sa tento zákon mohol úspešne uplatňovať v praxi na miestnej a regionálnej úrovni je nevyhnutné poskytnúť príslušné informácie, finančné zdroje a administratívnu podporu;

| 23. | domnieva sa, že bol dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny. Zdôrazňuje tiež, že pre rýchly návrat a začlenenie týchto osôb do spoločnosti sú okrem zabezpečenia primeraných podmienok na bývanie potrebné aj ďalšie opatrenia, ktoré pomôžu zlepšiť prístup na trh práce a zmierniť nepriateľský postoj voči utečencom v niektorých oblastiach; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že bol dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o návrat utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny. Zdôrazňuje tiež, že pre rýchly návrat a začlenenie týchto osôb do spoločnosti sú okrem zabezpečenia primeraných podmienok na bývanie potrebné aj ďalšie opatrenia, ktoré pomôžu zlepšiť prístup na trh práce a zmierniť nepriateľský postoj voči utečencom v niektorých oblastiach;

Posilniť kapacity miestnych a regionálnych orgánov

| 24. | víta ratifikáciu Európskej charty miestnej samosprávy, domnieva sa však, že na to, aby sa ustanovenia charty mohli plne uplatňovať v praxi, treba vyvinúť ďalšie úsilie; |
| --- | --- |

24.

víta ratifikáciu Európskej charty miestnej samosprávy, domnieva sa však, že na to, aby sa ustanovenia charty mohli plne uplatňovať v praxi, treba vyvinúť ďalšie úsilie;

| 25. | víta zlepšenie právneho rámca verejnej správy a domnieva sa, že prijatie zákona o štátnych zamestnancoch je krokom vpred v úsilí o depolitizáciu štátnej služby. Zároveň by zákon mal zlepšiť verejnú správu a jasne stanoviť práva a povinnosti úradníkov; |
| --- | --- |

25.

víta zlepšenie právneho rámca verejnej správy a domnieva sa, že prijatie zákona o štátnych zamestnancoch je krokom vpred v úsilí o depolitizáciu štátnej služby. Zároveň by zákon mal zlepšiť verejnú správu a jasne stanoviť práva a povinnosti úradníkov;

| 26. | konštatuje, že miestne a regionálne orgány a ich združenia nie sú primerane zapájané do procesu prijímania legislatívy a vykonávacích predpisov, ktorými sa riadia pracovné postupy, financovanie a organizácia miestnych a regionálnych orgánov. Vyzýva celoštátne orgány, aby vytvorili postupy, ktoré týmto orgánom umožnia, aby boli primerane zastúpené v legislatívnom procese; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že miestne a regionálne orgány a ich združenia nie sú primerane zapájané do procesu prijímania legislatívy a vykonávacích predpisov, ktorými sa riadia pracovné postupy, financovanie a organizácia miestnych a regionálnych orgánov. Vyzýva celoštátne orgány, aby vytvorili postupy, ktoré týmto orgánom umožnia, aby boli primerane zastúpené v legislatívnom procese;

| 27. | domnieva sa, že miestne a regionálne orgány a ich združenia musia byť zapojené do procesu zavádzania právnych predpisov Spoločenstva do praxe a mali by byť pravidelne informované o pokroku dosiahnutom na ceste k členstvu v EÚ. Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány musia byť dobre pripravené, aby mohli vziať na seba povinnosti vyplývajúce z budúceho členstva v EÚ a využiť možnosti, ktoré ponúka; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že miestne a regionálne orgány a ich združenia musia byť zapojené do procesu zavádzania právnych predpisov Spoločenstva do praxe a mali by byť pravidelne informované o pokroku dosiahnutom na ceste k členstvu v EÚ. Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány musia byť dobre pripravené, aby mohli vziať na seba povinnosti vyplývajúce z budúceho členstva v EÚ a využiť možnosti, ktoré ponúka;

| 28. | upozorňuje na sklz v procese decentralizácie, a zdôrazňuje, že zlepšenie kapacít verejnej správy na miestnej úrovni je kľúčom k úspešnému prenosu zodpovedností na miestnu a regionálnu úroveň; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na sklz v procese decentralizácie, a zdôrazňuje, že zlepšenie kapacít verejnej správy na miestnej úrovni je kľúčom k úspešnému prenosu zodpovedností na miestnu a regionálnu úroveň;

| 29. | podotýka, že finančné zdroje, ktoré majú k dispozícii miestne a regionálne orgány nestačia na splnenie množstva náročných úloh vyplývajúcich z naliehavej potreby decentralizácie. Odporúča preto prijať primerané opatrenia na zlepšenie finančnej situácie miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

29.

podotýka, že finančné zdroje, ktoré majú k dispozícii miestne a regionálne orgány nestačia na splnenie množstva náročných úloh vyplývajúcich z naliehavej potreby decentralizácie. Odporúča preto prijať primerané opatrenia na zlepšenie finančnej situácie miestnych a regionálnych orgánov;

| 30. | domnieva sa, že je potrebné zlepšiť právny rámec pre spoluprácu medzi obcami, aby mohli obce po ukončení procesu decentralizácie vzájomne spolupracovať; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že je potrebné zlepšiť právny rámec pre spoluprácu medzi obcami, aby mohli obce po ukončení procesu decentralizácie vzájomne spolupracovať;

| 31. | podporuje iniciatívu miestnych a regionálnych združení zmeniť pracovnú skupinu na zmiešaný poradný výbor s cieľom zlepšiť dialóg medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi Chorvátska a členských krajín; |
| --- | --- |

31.

podporuje iniciatívu miestnych a regionálnych združení zmeniť pracovnú skupinu na zmiešaný poradný výbor s cieľom zlepšiť dialóg medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi Chorvátska a členských krajín;

BÝVALÁ JUHOSLOVANSKÁ REPUBLIKA MACEDÓNSKO

Pokrok Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko v prístupovom procese

| 32. | víta pokrok dosiahnutý v určitých oblastiach a pri plnení požiadaviek vyplývajúcich z Dohody o stabilizácii a pridružení a nabáda Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, aby sa usilovala splniť politické kritériá a v plnej miere uskutočniť aj kľúčové priority prístupového partnerstva. Odporúča, aby bol stanovený dátum začatia rokovaní o členstve v EÚ, pokiaľ budú splnené stanovené kritériá, vrátane dobrých susedských vzťahov; |
| --- | --- |

32.

víta pokrok dosiahnutý v určitých oblastiach a pri plnení požiadaviek vyplývajúcich z Dohody o stabilizácii a pridružení a nabáda Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, aby sa usilovala splniť politické kritériá a v plnej miere uskutočniť aj kľúčové priority prístupového partnerstva. Odporúča, aby bol stanovený dátum začatia rokovaní o členstve v EÚ, pokiaľ budú splnené stanovené kritériá, vrátane dobrých susedských vzťahov;

| 33. | domnieva sa, že prijatie nového programu boja proti korupcii a akčného plánu pravdepodobne povedie k pokroku v boji proti korupcii. Poukazuje však na skutočnosť, že korupcia aj naďalej zostáva veľmi rozšíreným javom, a vyzýva preto, aby sa úsilie zamerané na boj proti korupcii a organizovanému zločinu ešte zvýšilo; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že prijatie nového programu boja proti korupcii a akčného plánu pravdepodobne povedie k pokroku v boji proti korupcii. Poukazuje však na skutočnosť, že korupcia aj naďalej zostáva veľmi rozšíreným javom, a vyzýva preto, aby sa úsilie zamerané na boj proti korupcii a organizovanému zločinu ešte zvýšilo;

| 34. | domnieva sa, že Ochridská rámcová dohoda je zárukou toho, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko bude rešpektovať práva etnických menšín, a oceňuje úspech dosiahnutý prijatím zákona o jazykoch, ktorým sa riadi a rozširuje používanie jazykov menšín. Ľutuje však, že nebol zaznamenaný väčší pokrok pokiaľ ide o práva rómskej komunity, a upozorňuje na opakované prípady diskriminácie Rómov. Vyzýva preto, aby boli podniknuté ďalšie kroky na zlepšenie sociálnej integrácie Rómov a zníženie diskriminácie; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že Ochridská rámcová dohoda je zárukou toho, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko bude rešpektovať práva etnických menšín, a oceňuje úspech dosiahnutý prijatím zákona o jazykoch, ktorým sa riadi a rozširuje používanie jazykov menšín. Ľutuje však, že nebol zaznamenaný väčší pokrok pokiaľ ide o práva rómskej komunity, a upozorňuje na opakované prípady diskriminácie Rómov. Vyzýva preto, aby boli podniknuté ďalšie kroky na zlepšenie sociálnej integrácie Rómov a zníženie diskriminácie;

| 35. | víta uzavretie readmisnej dohody a dohody o zjednodušení vízového režimu s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a dúfa, že pokrok pri plnení referenčných kritérií bude dostatočný na to, aby bolo možné predložiť návrh na zrušenie vízovej povinnosti pre občanov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko; |
| --- | --- |

35.

víta uzavretie readmisnej dohody a dohody o zjednodušení vízového režimu s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a dúfa, že pokrok pri plnení referenčných kritérií bude dostatočný na to, aby bolo možné predložiť návrh na zrušenie vízovej povinnosti pre občanov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko;

| 36. | zasadzuje sa za dobré susedské vzťahy a opätovne zdôrazňuje, že podporuje úsilie mimoriadneho zástupcu OSN Matthewa Nimetza, pokiaľ ide o názov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Po nedávnych voľbách žiada nového prezidenta krajiny, aby bola dosiahnutá kompromisná dohoda medzi Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Gréckom, pokiaľ ide o názov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Vyzýva vnútroštátne orgány Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, aby postupovali tak, aby to neohrozilo snahy o dosiahnutie obojstranne prijateľného riešenia v otázke názvu krajiny. Vyriešenie tejto otázky by ale nemalo mať vplyv na rozhodnutie o začatí prístupových rokovaní, významne by však prispelo k pokroku v prístupovom procese; |
| --- | --- |

36.

zasadzuje sa za dobré susedské vzťahy a opätovne zdôrazňuje, že podporuje úsilie mimoriadneho zástupcu OSN Matthewa Nimetza, pokiaľ ide o názov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Po nedávnych voľbách žiada nového prezidenta krajiny, aby bola dosiahnutá kompromisná dohoda medzi Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Gréckom, pokiaľ ide o názov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Vyzýva vnútroštátne orgány Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, aby postupovali tak, aby to neohrozilo snahy o dosiahnutie obojstranne prijateľného riešenia v otázke názvu krajiny. Vyriešenie tejto otázky by ale nemalo mať vplyv na rozhodnutie o začatí prístupových rokovaní, významne by však prispelo k pokroku v prístupovom procese;

| 37. | domnieva sa, že určitý pokrok bol dosiahnutý aj z hľadiska rovnosti mužov a žien, a víta zriadenie komisií pre rovnosť mužov a žien v mnohých miestnych orgánoch. Vyzýva, aby sa vyvíjalo väčšie úsilie v snahe zabrániť domácemu a sexuálnemu násiliu, znížiť diskrimináciu, a zaručiť rovnoprávnosť z hľadiska účasti na voľbách; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že určitý pokrok bol dosiahnutý aj z hľadiska rovnosti mužov a žien, a víta zriadenie komisií pre rovnosť mužov a žien v mnohých miestnych orgánoch. Vyzýva, aby sa vyvíjalo väčšie úsilie v snahe zabrániť domácemu a sexuálnemu násiliu, znížiť diskrimináciu, a zaručiť rovnoprávnosť z hľadiska účasti na voľbách;

| 38. | berie na vedomie skutočnosť, že boli vytvorené komisie pre vzťahy medzi etnickými menšinami na miestnej úrovni, je však informovaný aj o problémoch, ktoré im spôsobuje nejasný mandát a nedostatok finančných prostriedkov. Vyzýva orgány, aby odstránili prekážky, s ktorými tieto komisie zápasia; |
| --- | --- |

38.

berie na vedomie skutočnosť, že boli vytvorené komisie pre vzťahy medzi etnickými menšinami na miestnej úrovni, je však informovaný aj o problémoch, ktoré im spôsobuje nejasný mandát a nedostatok finančných prostriedkov. Vyzýva orgány, aby odstránili prekážky, s ktorými tieto komisie zápasia;

Posilniť kapacity miestnych orgánov

| 39. | s potešením konštatuje, že decentralizácia v daňovej oblasti pokračuje, zadĺženosť miestnych orgánov sa znížila a vzrástol objem vybraných daní. Podotýka však, že finančných prostriedkov ešte stále nie je dosť na to, aby sa zabezpečila vysoká kvalita plnenia úloh na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

39.

s potešením konštatuje, že decentralizácia v daňovej oblasti pokračuje, zadĺženosť miestnych orgánov sa znížila a vzrástol objem vybraných daní. Podotýka však, že finančných prostriedkov ešte stále nie je dosť na to, aby sa zabezpečila vysoká kvalita plnenia úloh na miestnej úrovni;

| 40. | víta prijatie zákona o regionálnom rozvoji a vyzýva, aby boli vyčlenené finančné prostriedky v takej výške, ktorá by zabezpečila vyvážený regionálny rozvoj, a aby vznikli rady pre regionálny rozvoj. Zdôrazňuje, že je dôležité zlepšiť možnosti posilnenej koordinácie medzi rôznymi štruktúrami verejnej správy; |
| --- | --- |

40.

víta prijatie zákona o regionálnom rozvoji a vyzýva, aby boli vyčlenené finančné prostriedky v takej výške, ktorá by zabezpečila vyvážený regionálny rozvoj, a aby vznikli rady pre regionálny rozvoj. Zdôrazňuje, že je dôležité zlepšiť možnosti posilnenej koordinácie medzi rôznymi štruktúrami verejnej správy;

| 41. | upozorňuje, že je potrebné rozvíjať účinnejší a dôslednejší dialóg medzi národnými a miestnymi orgánmi v oblastiach ako vzdelávanie, štátny majetok a podobne, ktoré sú dôležité pre rozvoj a prácu miestnych orgánov, a odporúča tento dialóg podporovať; |
| --- | --- |

41.

upozorňuje, že je potrebné rozvíjať účinnejší a dôslednejší dialóg medzi národnými a miestnymi orgánmi v oblastiach ako vzdelávanie, štátny majetok a podobne, ktoré sú dôležité pre rozvoj a prácu miestnych orgánov, a odporúča tento dialóg podporovať;

| 42. | zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť primerané nástroje na zvýšenie administratívnej kapacity miestnych orgánov a transparentnosti miestnej úrovne verejnej správy; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť primerané nástroje na zvýšenie administratívnej kapacity miestnych orgánov a transparentnosti miestnej úrovne verejnej správy;

| 43. | konštatuje, že decentralizácia pokračuje a že tento proces by bolo treba urýchliť. Poukazuje na to, že kvalita plnenia úloh a poskytovania služieb by sa mohla znížiť, pokiaľ nebude decentralizácia týchto úloh a povinností spojená s dostatočnými finančnými prostriedkami. Očakáva preto, že budú poskytnuté finančné prostriedky potrebné na vykonávanie decentralizovaných úloh; |
| --- | --- |

43.

konštatuje, že decentralizácia pokračuje a že tento proces by bolo treba urýchliť. Poukazuje na to, že kvalita plnenia úloh a poskytovania služieb by sa mohla znížiť, pokiaľ nebude decentralizácia týchto úloh a povinností spojená s dostatočnými finančnými prostriedkami. Očakáva preto, že budú poskytnuté finančné prostriedky potrebné na vykonávanie decentralizovaných úloh;

| 44. | berie na vedomie návrh zákona o spolupráci medzi obcami a odporúča, aby bol prijatý čo najskôr; |
| --- | --- |

44.

berie na vedomie návrh zákona o spolupráci medzi obcami a odporúča, aby bol prijatý čo najskôr;

| 45. | domnieva sa, že bol dosiahnutý určitý pokrok v oblasti reformy verejnej správy, a zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť primerané nástroje na zvýšenie kapacity miestnych orgánov a vniesť viac transparentnosti do činnosti verejnej správy na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že bol dosiahnutý určitý pokrok v oblasti reformy verejnej správy, a zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť primerané nástroje na zvýšenie kapacity miestnych orgánov a vniesť viac transparentnosti do činnosti verejnej správy na miestnej úrovni;

| 46. | všimol si, že boli uskutočnené zmeny v celoštátnom systéme koordinácie odbornej prípravy a že bola prijatá aj stratégia odbornej prípravy pre zamestnancov verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni. Domnieva sa, že je dôležité zapojiť združenie miestnych samospráv ZELS do systému odbornej prípravy, čím by sa zaručil úspech a kvalita prípravy zamestnancov verejnej správy; |
| --- | --- |

46.

všimol si, že boli uskutočnené zmeny v celoštátnom systéme koordinácie odbornej prípravy a že bola prijatá aj stratégia odbornej prípravy pre zamestnancov verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni. Domnieva sa, že je dôležité zapojiť združenie miestnych samospráv ZELS do systému odbornej prípravy, čím by sa zaručil úspech a kvalita prípravy zamestnancov verejnej správy;

| 47. | víta skutočnosť, že už viac ako 70 obcí prijalo kódex správania sa štátnych zamestnancov na miestnej úrovni, ktorým sa títo štátni zamestnanci zaväzujú, že budú zachovávať vysokú úroveň kvality práce, a vyzýva ostatné obce, aby tento príklad nasledovali; |
| --- | --- |

47.

víta skutočnosť, že už viac ako 70 obcí prijalo kódex správania sa štátnych zamestnancov na miestnej úrovni, ktorým sa títo štátni zamestnanci zaväzujú, že budú zachovávať vysokú úroveň kvality práce, a vyzýva ostatné obce, aby tento príklad nasledovali;

TURECKO

Pokrok Turecka v prístupovom procese

| 48. | víta záväzok vlády pokračovať v prístupovom procese a očakáva, že budú vypracované účinné politické a ústavné reformy, vďaka ktorým sa Turecko bude aj naďalej približovať medzinárodným a európskym štandardom. Domnieva sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v záujme rešpektovania rôznorodosti a riešenia problémov prostredníctvom dialógu a kompromisu; |
| --- | --- |

48.

víta záväzok vlády pokračovať v prístupovom procese a očakáva, že budú vypracované účinné politické a ústavné reformy, vďaka ktorým sa Turecko bude aj naďalej približovať medzinárodným a európskym štandardom. Domnieva sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v záujme rešpektovania rôznorodosti a riešenia problémov prostredníctvom dialógu a kompromisu;

| 49. | poukazuje na skutočnosť, že v boji proti korupcii a organizovanému zločinu bol dosiahnutý len minimálny pokrok a zdôrazňuje, že ak sa má situácia zlepšiť, musí mať prijatie základných dokumentov a vytvorenie vhodného inštitucionálneho rámca úplnú politickú podporu; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na skutočnosť, že v boji proti korupcii a organizovanému zločinu bol dosiahnutý len minimálny pokrok a zdôrazňuje, že ak sa má situácia zlepšiť, musí mať prijatie základných dokumentov a vytvorenie vhodného inštitucionálneho rámca úplnú politickú podporu;

| 50. | zdôrazňuje, že vzhľadom na výraznú finančnú podporu, ktorú EÚ poskytuje Turecku s cieľom umožniť tejto krajine vyrovnať sa s obrovským nárastom nelegálnych migračných tokov prechádzajúcich jej územím smerom do EÚ, patria rokovania o readmisnej dohode medzi EÚ a Tureckom aj naďalej medzi priority. Tieto rokovania by sa mali čo najskôr obnoviť, aby mohla byť dohoda čo najrýchlejšie uzavretá. V tejto súvislosti tiež pripomína, že obzvlášť dôležité je primerané a účinné uplatňovanie existujúcich bilaterálnych dohôd s členskými štátmi; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje, že vzhľadom na výraznú finančnú podporu, ktorú EÚ poskytuje Turecku s cieľom umožniť tejto krajine vyrovnať sa s obrovským nárastom nelegálnych migračných tokov prechádzajúcich jej územím smerom do EÚ, patria rokovania o readmisnej dohode medzi EÚ a Tureckom aj naďalej medzi priority. Tieto rokovania by sa mali čo najskôr obnoviť, aby mohla byť dohoda čo najrýchlejšie uzavretá. V tejto súvislosti tiež pripomína, že obzvlášť dôležité je primerané a účinné uplatňovanie existujúcich bilaterálnych dohôd s členskými štátmi;

| 51. | podčiarkuje skutočnosť, že je potrebné urýchliť ratifikáciu medzinárodných nástrojov na ochranu ľudských práv a slobôd, a očakáva, že ústavný súd dospeje čo najrýchlejšie k rozhodnutiu. Vyzýva tiež, aby bol vytvorený úrad ombudsmana; |
| --- | --- |

51.

podčiarkuje skutočnosť, že je potrebné urýchliť ratifikáciu medzinárodných nástrojov na ochranu ľudských práv a slobôd, a očakáva, že ústavný súd dospeje čo najrýchlejšie k rozhodnutiu. Vyzýva tiež, aby bol vytvorený úrad ombudsmana;

| 52. | víta úsilie lepšie chrániť slobodu prejavu, zdôrazňuje však, že je potrebné urýchliť zavádzanie týchto právnych zmien do praxe a odstrániť všetky obmedzenia alebo prekážky slobody tlače a slobody zhromažďovania sa; |
| --- | --- |

52.

víta úsilie lepšie chrániť slobodu prejavu, zdôrazňuje však, že je potrebné urýchliť zavádzanie týchto právnych zmien do praxe a odstrániť všetky obmedzenia alebo prekážky slobody tlače a slobody zhromažďovania sa;

| 53. | s uspokojením konštatuje, že televízia začala vysielať v kurdskom jazyku a že sa plánuje aj vysielanie v arménskom jazyku, a poukazuje na skutočnosť, že normy EÚ týkajúce sa rešpektovania kultúrnej a náboženskej rozmanitosti a ochrany menšín neboli úplne splnené. Očakáva preto, že budú podniknuté príslušné právne a praktické kroky, ktoré povedú k plnému uznaniu práv menšín; |
| --- | --- |

53.

s uspokojením konštatuje, že televízia začala vysielať v kurdskom jazyku a že sa plánuje aj vysielanie v arménskom jazyku, a poukazuje na skutočnosť, že normy EÚ týkajúce sa rešpektovania kultúrnej a náboženskej rozmanitosti a ochrany menšín neboli úplne splnené. Očakáva preto, že budú podniknuté príslušné právne a praktické kroky, ktoré povedú k plnému uznaniu práv menšín;

| 54. | zdôrazňuje, že rovnoprávnosť žien sa musí premietnuť aj do praktickej reality v politickom živote, vzdelávaní, v oblasti prístupu na trh práce a k zdravotným službám, a vyzýva, aby sa uplatňovali ustanovenia zákona o obciach, ktoré stanovujú zriadenie určitého počtu azylových domov, ktoré majú chrániť ženy pred domácim násilím a „zabitím v mene cti“; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že rovnoprávnosť žien sa musí premietnuť aj do praktickej reality v politickom živote, vzdelávaní, v oblasti prístupu na trh práce a k zdravotným službám, a vyzýva, aby sa uplatňovali ustanovenia zákona o obciach, ktoré stanovujú zriadenie určitého počtu azylových domov, ktoré majú chrániť ženy pred domácim násilím a „zabitím v mene cti“;

| 55. | zdôrazňuje, že na ochranu verejnej bezpečnosti a zabezpečenie poriadku treba využívať výlučne štruktúry a opatrenia právneho štátu. Pripomína, že monopol na použitie sily musí mať len štát, a právo použiť ju, ktoré majú výlučne štátne orgány, nesmie byť prenášané na skupiny civilného obyvateľstva; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje, že na ochranu verejnej bezpečnosti a zabezpečenie poriadku treba využívať výlučne štruktúry a opatrenia právneho štátu. Pripomína, že monopol na použitie sily musí mať len štát, a právo použiť ju, ktoré majú výlučne štátne orgány, nesmie byť prenášané na skupiny civilného obyvateľstva;

| 56. | zdôrazňuje, že je potrebné konečne vyriešiť otázku Cypru, a to na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN a zásad, na ktorých je založená Európska únia. Víta skutočnosť, že vedúci predstavitelia oboch komunít potvrdili svoju snahu dospieť k riešeniu prostredníctvom rokovaní a podporuje prebiehajúce priame rokovania medzi predstaviteľmi oboch komunít na Cypre; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje, že je potrebné konečne vyriešiť otázku Cypru, a to na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN a zásad, na ktorých je založená Európska únia. Víta skutočnosť, že vedúci predstavitelia oboch komunít potvrdili svoju snahu dospieť k riešeniu prostredníctvom rokovaní a podporuje prebiehajúce priame rokovania medzi predstaviteľmi oboch komunít na Cypre;

| 57. | pokiaľ ide o vzťahy medzi Gréckom a Tureckom, zdôrazňuje, že Turecko sa zaviazalo, že bude udržiavať dobré susedské vzťahy, a preto žiada tureckú vládu, aby sa usilovala o vyriešenie všetkých pretrvávajúcich sporov mierovou cestou a v súlade s Chartou OSN, ostatnými relevantnými medzinárodnými dohovormi a bilaterálnymi dohodami a záväzkami; |
| --- | --- |

57.

pokiaľ ide o vzťahy medzi Gréckom a Tureckom, zdôrazňuje, že Turecko sa zaviazalo, že bude udržiavať dobré susedské vzťahy, a preto žiada tureckú vládu, aby sa usilovala o vyriešenie všetkých pretrvávajúcich sporov mierovou cestou a v súlade s Chartou OSN, ostatnými relevantnými medzinárodnými dohovormi a bilaterálnymi dohodami a záväzkami;

Posilniť kapacity miestnych orgánov

| 58. | vyzdvihuje, že je dôležité zapojiť miestne orgány čo najskôr do prístupového procesu a do plánovania a zavádzania potrebných reforiem a právnych úprav. Odporúča, zabezpečiť primeranú výmenu informácií a koordináciu medzi miestnou a celoštátnou úrovňou; |
| --- | --- |

58.

vyzdvihuje, že je dôležité zapojiť miestne orgány čo najskôr do prístupového procesu a do plánovania a zavádzania potrebných reforiem a právnych úprav. Odporúča, zabezpečiť primeranú výmenu informácií a koordináciu medzi miestnou a celoštátnou úrovňou;

| 59. | víta prijatie zmien a doplnení zákona o obciach a dúfa, že im to umožní účinnejšie pracovať a lepšie sa zorganizovať; |
| --- | --- |

59.

víta prijatie zmien a doplnení zákona o obciach a dúfa, že im to umožní účinnejšie pracovať a lepšie sa zorganizovať;

| 60. | víta skutočnosť, že finančné možnosti obcí sa zlepšili prijatím zákona, ktorým sa zvýšili príjmy obcí a uplatňovaním zákonov o miestnej verejnej správe, a očakáva, že budú prijaté aj ďalšie iniciatívy, ktoré zlepšia finančnú situáciu obcí. Obce by tak mohli svoje povinnosti vykonávať oveľa účinnejšie; |
| --- | --- |

60.

víta skutočnosť, že finančné možnosti obcí sa zlepšili prijatím zákona, ktorým sa zvýšili príjmy obcí a uplatňovaním zákonov o miestnej verejnej správe, a očakáva, že budú prijaté aj ďalšie iniciatívy, ktoré zlepšia finančnú situáciu obcí. Obce by tak mohli svoje povinnosti vykonávať oveľa účinnejšie;

| 61. | ľutuje, že nebol dosiahnutý pokrok v otázke prijatia rámcového zákona o verejnej správe, a poukazuje na to, že dobrá správa vecí verejných si vyžaduje decentralizáciu; |
| --- | --- |

61.

ľutuje, že nebol dosiahnutý pokrok v otázke prijatia rámcového zákona o verejnej správe, a poukazuje na to, že dobrá správa vecí verejných si vyžaduje decentralizáciu;

| 62. | domnieva sa, že sa treba viac usilovať o to, aby mestské zastupiteľstvá mohli účinnejšie fungovať ako platformy na zapojenie verejnosti do rozhodovacieho procesu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

62.

domnieva sa, že sa treba viac usilovať o to, aby mestské zastupiteľstvá mohli účinnejšie fungovať ako platformy na zapojenie verejnosti do rozhodovacieho procesu na miestnej úrovni;

| 63. | zdôrazňuje význam decentralizácie a posilnenia schopnosti miestnych orgánov vykonávať povinnosti, ktoré im prislúchajú, ako aj väčšej zodpovednosti a transparentnosti; |
| --- | --- |

63.

zdôrazňuje význam decentralizácie a posilnenia schopnosti miestnych orgánov vykonávať povinnosti, ktoré im prislúchajú, ako aj väčšej zodpovednosti a transparentnosti;

| 64. | ľutuje, že počas nedávnych komunálnych volieb došlo najmä v kurdských oblastiach opäť k násilným stretom, ktoré si vyžiadali niekoľko mŕtvych. Vyzýva zodpovedných činiteľov, aby v budúcnosti podnikli všetky potrebné kroky na to, aby sa zabezpečil slobodný, demokratický, transparentný a pokojný priebeh volieb; |
| --- | --- |

64.

ľutuje, že počas nedávnych komunálnych volieb došlo najmä v kurdských oblastiach opäť k násilným stretom, ktoré si vyžiadali niekoľko mŕtvych. Vyzýva zodpovedných činiteľov, aby v budúcnosti podnikli všetky potrebné kroky na to, aby sa zabezpečil slobodný, demokratický, transparentný a pokojný priebeh volieb;

| 65. | ešte raz zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť zmiešaný poradný výbor VR a Turecka, ktorý by bol nástrojom na výmenu skúseností, poznatkov a informácií o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do prístupového procesu. |
| --- | --- |

65.

ešte raz zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť zmiešaný poradný výbor VR a Turecka, ktorý by bol nástrojom na výmenu skúseností, poznatkov a informácií o zapojení miestnych a regionálnych orgánov do prístupového procesu.

V Bruseli 17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/43

---

Stanovisko Výboru regiónov „posilnenie globálneho prístupu k migrácii: viac koordinácie, súdržnosti a synergií“

(2009/C 211/05)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | sa nazdáva, že miestne a regionálne orgány sa nachádzajú „v prvej línii“ pri vypracúvaní, zavádzaní, vyhodnocovaní a monitorovaní migračnej politiky, a preto by mali byť pri jej rozvoji pokladaní za hlavných partnerov. |
| --- | --- |

—

sa nazdáva, že miestne a regionálne orgány sa nachádzajú „v prvej línii“ pri vypracúvaní, zavádzaní, vyhodnocovaní a monitorovaní migračnej politiky, a preto by mali byť pri jej rozvoji pokladaní za hlavných partnerov.

| — | Zdôrazňuje, že členské štáty a inštitúcie Spoločenstva by mali presadzovať silnejšie medziinštitucionálne partnerstvo. |
| --- | --- |

—

Zdôrazňuje, že členské štáty a inštitúcie Spoločenstva by mali presadzovať silnejšie medziinštitucionálne partnerstvo.

| — | Domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri koncipovaní a riadení migračnej politiky a predovšetkým pri podpore spolupráce s orgánmi verejnej správy tretích krajín zodpovednými za zamestnanosť a prisťahovalectvo. Na tento prístup VR poukázal už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách. |
| --- | --- |

—

Domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri koncipovaní a riadení migračnej politiky a predovšetkým pri podpore spolupráce s orgánmi verejnej správy tretích krajín zodpovednými za zamestnanosť a prisťahovalectvo. Na tento prístup VR poukázal už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách.

| — | VR poukazuje na potrebu väčšieho zapojenia existujúcich nástrojov a inštitucionálnych štruktúr, ako napr. iniciatívy Výboru regiónov – Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov (ARLEM) – Rady Európy a ostatných významných sietí, do činnosti v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

—

VR poukazuje na potrebu väčšieho zapojenia existujúcich nástrojov a inštitucionálnych štruktúr, ako napr. iniciatívy Výboru regiónov – Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov (ARLEM) – Rady Európy a ostatných významných sietí, do činnosti v oblasti migrácie.

| — | Zdôrazňuje potrebu rozsiahlejšej integrácie migrantov do hostiteľských spoločností, pretože prisťahovalci sú kľúčovými aktérmi rozvoja krajiny pôvodu ako aj prijímajúcej krajiny. |
| --- | --- |

—

Zdôrazňuje potrebu rozsiahlejšej integrácie migrantov do hostiteľských spoločností, pretože prisťahovalci sú kľúčovými aktérmi rozvoja krajiny pôvodu ako aj prijímajúcej krajiny.

| — | Okrem toho zdôrazňuje potrebu spoločného úsilia na dosiahnutie lepšieho riadenia vonkajších hraníc, predovšetkým južných námorných hraníc a všetkých hraníc, ktoré sú vystavené veľkému náporu prisťahovalcov nachádzajúcich sa v kritickej humanitárnej situácii. |
| --- | --- |

—

Okrem toho zdôrazňuje potrebu spoločného úsilia na dosiahnutie lepšieho riadenia vonkajších hraníc, predovšetkým južných námorných hraníc a všetkých hraníc, ktoré sú vystavené veľkému náporu prisťahovalcov nachádzajúcich sa v kritickej humanitárnej situácii.

| — | VR zdôrazňuje úlohu siete imigračných styčných dôstojníkov pri dosahovaní cieľov vytýčených v oznámení. Zároveň vyzýva Komisiu, aby zaručila, že príslušné miestne a regionálne orgány budú mať prístup k osvedčeným postupom a informáciám zhromaždeným prostredníctvom tejto siete a budú môcť profitovať z ich výmeny. |
| --- | --- |

—

VR zdôrazňuje úlohu siete imigračných styčných dôstojníkov pri dosahovaní cieľov vytýčených v oznámení. Zároveň vyzýva Komisiu, aby zaručila, že príslušné miestne a regionálne orgány budú mať prístup k osvedčeným postupom a informáciám zhromaždeným prostredníctvom tejto siete a budú môcť profitovať z ich výmeny.

| — | A napokon víta rozšírenie globálneho prístupu na ďalšie krajiny a regióny, ako napr. Áziu, Latinskú Ameriku, Karibskú oblasť a vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej pokračovala v tomto smere, pričom zdôrazňuje potrebu stanoviť pravidlá dialógu s týmito regiónmi, čo položí základy užšej spolupráce a koordinácie s Afrikou a južnými a juhovýchodnými regiónmi susediacimi s EÚ. |
| --- | --- |

—

A napokon víta rozšírenie globálneho prístupu na ďalšie krajiny a regióny, ako napr. Áziu, Latinskú Ameriku, Karibskú oblasť a vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej pokračovala v tomto smere, pričom zdôrazňuje potrebu stanoviť pravidlá dialógu s týmito regiónmi, čo položí základy užšej spolupráce a koordinácie s Afrikou a južnými a juhovýchodnými regiónmi susediacimi s EÚ.

| Spravodajca | : | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EĽS), predseda okresného zastupiteľstva Zarasai |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EĽS), predseda okresného zastupiteľstva Zarasai

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Posilnenie globálneho prístupu k migrácii: viac koordinácie, súdržnosti a synergií“

KOM(2008) 611 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

Úloha regionálnych a miestnych orgánov

| 1. | nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány sa nachádzajú „v prvej línii“ pri vypracúvaní, zavádzaní, vyhodnocovaní a monitorovaní migračnej politiky, a preto by mali byť pri jej rozvoji pokladaní za hlavných partnerov. |
| --- | --- |

1.

nazdáva sa, že miestne a regionálne orgány sa nachádzajú „v prvej línii“ pri vypracúvaní, zavádzaní, vyhodnocovaní a monitorovaní migračnej politiky, a preto by mali byť pri jej rozvoji pokladaní za hlavných partnerov.

| 2. | Pripomína, že miestne a regionálne orgány majú buď spoločné alebo výlučné právomoci v tejto oblasti, preto by ich členské štáty a Európska komisia mali povinne požiadať o konzultáciu, a to v rámci predlegislatívneho procesu ako aj v rámci konzultačného postupu s účasťou Výboru regiónov. |
| --- | --- |

2.

Pripomína, že miestne a regionálne orgány majú buď spoločné alebo výlučné právomoci v tejto oblasti, preto by ich členské štáty a Európska komisia mali povinne požiadať o konzultáciu, a to v rámci predlegislatívneho procesu ako aj v rámci konzultačného postupu s účasťou Výboru regiónov.

| 3. | Zdôrazňuje, že členské štáty a inštitúcie Spoločenstva by mali presadzovať silnejšie medziinštitucionálne partnerstvo. |
| --- | --- |

3.

Zdôrazňuje, že členské štáty a inštitúcie Spoločenstva by mali presadzovať silnejšie medziinštitucionálne partnerstvo.

| 4. | Domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri koncipovaní a riadení migračnej politiky a predovšetkým pri podpore spolupráce s orgánmi verejnej správy tretích krajín zodpovednými za zamestnanosť a prisťahovalectvo. Na tento prístup VR poukázal už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (1). |
| --- | --- |

4.

Domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri koncipovaní a riadení migračnej politiky a predovšetkým pri podpore spolupráce s orgánmi verejnej správy tretích krajín zodpovednými za zamestnanosť a prisťahovalectvo. Na tento prístup VR poukázal už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (1).

| 5. | Ľutuje, že sa neprisudzuje dostatočne veľký význam kľúčovej úlohe, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri cezhraničnej spolupráci v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

5.

Ľutuje, že sa neprisudzuje dostatočne veľký význam kľúčovej úlohe, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri cezhraničnej spolupráci v oblasti migrácie.

| 6. | Poukazuje na potrebu podrobnejšieho vyhodnotenia iniciatív ako napr. skúmania nových vedeckých metód zhromažďovania a výmeny informácií o migračných trasách ako aj o integračných opatreniach a ich dôsledkoch pre miestne a regionálne orgány, pokiaľ ide o finančnú a administratívnu záťaž. |
| --- | --- |

6.

Poukazuje na potrebu podrobnejšieho vyhodnotenia iniciatív ako napr. skúmania nových vedeckých metód zhromažďovania a výmeny informácií o migračných trasách ako aj o integračných opatreniach a ich dôsledkoch pre miestne a regionálne orgány, pokiaľ ide o finančnú a administratívnu záťaž.

| 7. | Vyzýva Európsku komisiu, aby sa snažila o zlepšenie tvorby a šírenia spoľahlivých, aktuálnych, početných a kvalitných informácií, ktoré sú prvotným zdrojom pri koncipovaní imigračných profilov jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

7.

Vyzýva Európsku komisiu, aby sa snažila o zlepšenie tvorby a šírenia spoľahlivých, aktuálnych, početných a kvalitných informácií, ktoré sú prvotným zdrojom pri koncipovaní imigračných profilov jednotlivých členských štátov.

| 8. | Víta myšlienku doplniť výslovný odkaz na potrebu zvýšenia ľudských a finančných zdrojov v oblasti monitorovania implementácie existujúcich právnych predpisov, keďže je to hlavným predpokladom dosiahnutia lepšieho regulačného prostredia. |
| --- | --- |

8.

Víta myšlienku doplniť výslovný odkaz na potrebu zvýšenia ľudských a finančných zdrojov v oblasti monitorovania implementácie existujúcich právnych predpisov, keďže je to hlavným predpokladom dosiahnutia lepšieho regulačného prostredia.

| 9. | Nazdáva sa, že úsilie Komisie podporovať miestne organizácie pracujúce s migrantmi v krajine pôvodu by malo byť usmerňované v závislosti od miestnych a regionálnych podmienok s cieľom zlepšiť informovanosť o príležitostiach vo vlasti. Preto odporúča zapojiť miestne a regionálne orgány a ich celoštátne združenia najmä v partnerských krajinách a ostatných tretích krajinách do rozvoja a uplatňovania spoločnej migračnej politiky. |
| --- | --- |

9.

Nazdáva sa, že úsilie Komisie podporovať miestne organizácie pracujúce s migrantmi v krajine pôvodu by malo byť usmerňované v závislosti od miestnych a regionálnych podmienok s cieľom zlepšiť informovanosť o príležitostiach vo vlasti. Preto odporúča zapojiť miestne a regionálne orgány a ich celoštátne združenia najmä v partnerských krajinách a ostatných tretích krajinách do rozvoja a uplatňovania spoločnej migračnej politiky.

| 10. | VR poukazuje na potrebu väčšieho zapojenia existujúcich nástrojov a inštitucionálnych štruktúr ako napr. iniciatívy Výboru regiónov – Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov (ARLEM) – Rady Európy a ostatných významných sietí do činnosti v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

10.

VR poukazuje na potrebu väčšieho zapojenia existujúcich nástrojov a inštitucionálnych štruktúr ako napr. iniciatívy Výboru regiónov – Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov (ARLEM) – Rady Európy a ostatných významných sietí do činnosti v oblasti migrácie.

| 11. | Odporúča, aby sa pri tvorbe opatrení migračnej politiky prijal začleňujúci prístup, t. j. aby Európska komisia vo svojom oznámení výslovne spomenula všetkých zainteresovaných aktérov na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni, ktorí prispievajú ku koncipovaniu politických opatrení a zabezpečujú ich účinné uplatňovanie. |
| --- | --- |

11.

Odporúča, aby sa pri tvorbe opatrení migračnej politiky prijal začleňujúci prístup, t. j. aby Európska komisia vo svojom oznámení výslovne spomenula všetkých zainteresovaných aktérov na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni, ktorí prispievajú ku koncipovaniu politických opatrení a zabezpečujú ich účinné uplatňovanie.

| 12. | Poukazuje na to, že v záveroch zo summitu regiónov a miest, ktorý sa konal v marci 2009 v Prahe, sa požaduje integrovaný a ucelený prístup k migrácii a integrácii založený na úsilí miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

12.

Poukazuje na to, že v záveroch zo summitu regiónov a miest, ktorý sa konal v marci 2009 v Prahe, sa požaduje integrovaný a ucelený prístup k migrácii a integrácii založený na úsilí miestnych a regionálnych orgánov.

| 13. | Zastáva názor, že spoločne vytvorená európska migračná politika nesmie v oblastiach, v ktorých to členské štáty považujú za oprávnené, brániť veľkorysejším pravidlám jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

13.

Zastáva názor, že spoločne vytvorená európska migračná politika nesmie v oblastiach, v ktorých to členské štáty považujú za oprávnené, brániť veľkorysejším pravidlám jednotlivých členských štátov.

Kroky k posilneniu globálneho prístupu k migrácii

Všeobecné odporúčania

| 14. | Nazdáva sa, že migračná politika EÚ je vo svojej podstate javom, ktorý má veľa aspektov a zasahuje do mnohých oblastí, a preto spadá do spoločných právomocí Európskej únie a rôznych úrovní riadenia v jednotlivých členských štátoch a tretích krajinách, ktoré by mali konať spoločne v súlade so zásadami demokracie, subsidiarity, solidarity a vzájomnej dôvery, v závislosti od špecifík jednotlivých miestnych a regionálnych podmienok a pritom dodržiavať ľudské práva a základné hodnoty, na ktorých spočíva podstata EÚ. |
| --- | --- |

14.

Nazdáva sa, že migračná politika EÚ je vo svojej podstate javom, ktorý má veľa aspektov a zasahuje do mnohých oblastí, a preto spadá do spoločných právomocí Európskej únie a rôznych úrovní riadenia v jednotlivých členských štátoch a tretích krajinách, ktoré by mali konať spoločne v súlade so zásadami demokracie, subsidiarity, solidarity a vzájomnej dôvery, v závislosti od špecifík jednotlivých miestnych a regionálnych podmienok a pritom dodržiavať ľudské práva a základné hodnoty, na ktorých spočíva podstata EÚ.

| 15. | Víta zámer presadzovať ucelený globálny prístup k migrácii, v rámci ktorého má prehĺbenie politického dialógu a praktickej spolupráce medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami zásadný význam, ale mal by sa zaručiť súlad so základnými princípmi a ďalekosiahlymi cieľmi politiky v sociálnej a hospodárskej oblasti ako aj oblasti zahraničného rozvoja. |
| --- | --- |

15.

Víta zámer presadzovať ucelený globálny prístup k migrácii, v rámci ktorého má prehĺbenie politického dialógu a praktickej spolupráce medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami zásadný význam, ale mal by sa zaručiť súlad so základnými princípmi a ďalekosiahlymi cieľmi politiky v sociálnej a hospodárskej oblasti ako aj oblasti zahraničného rozvoja.

| 16. | Zdôrazňuje, že usmernenia stanovené v predchádzajúcich dokumentoch EÚ (2) nestrácajú svoju platnosť, najmä pokiaľ ide o tri súčasti (správne riadenie legálnej migrácie, boj proti neregulárnemu prisťahovalectvu, vzťah medzi migráciou a rozvojom) a potrebu ich vyváženého uplatňovania. |
| --- | --- |

16.

Zdôrazňuje, že usmernenia stanovené v predchádzajúcich dokumentoch EÚ (2) nestrácajú svoju platnosť, najmä pokiaľ ide o tri súčasti (správne riadenie legálnej migrácie, boj proti neregulárnemu prisťahovalectvu, vzťah medzi migráciou a rozvojom) a potrebu ich vyváženého uplatňovania.

| 17. | Poukazuje na to, že v oznámení Európskej komisie sa spomína len úroveň EÚ a jednotlivých štátov a zdôrazňuje, že by sa mal klásť väčší dôraz na miestne a regionálne orgány a ich úlohu pri uplatňovaní globálnej migračnej politiky. |
| --- | --- |

17.

Poukazuje na to, že v oznámení Európskej komisie sa spomína len úroveň EÚ a jednotlivých štátov a zdôrazňuje, že by sa mal klásť väčší dôraz na miestne a regionálne orgány a ich úlohu pri uplatňovaní globálnej migračnej politiky.

| 18. | Požaduje, aby sa väčšia pozornosť venovala obzvlášť chúlostivej situácii prisťahovalkýň, ktorou sa Výbor regiónov zaoberal vo svojom stanovisku z roku 2007 (CdR 296/2007). |
| --- | --- |

18.

Požaduje, aby sa väčšia pozornosť venovala obzvlášť chúlostivej situácii prisťahovalkýň, ktorou sa Výbor regiónov zaoberal vo svojom stanovisku z roku 2007 (CdR 296/2007).

| 19. | Pripája sa k záverom Rady Európskej únie z decembra 2008 (3), v ktorých sa pripomína potreba zaistiť väčší súlad pri poskytovaní finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť rýchlu implementáciu plánovaných opatrení. Odporúča využiť existujúce prostriedky Spoločenstva na zlepšenie spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ a ich náprotivkami v krajinách pôvodu. |
| --- | --- |

19.

Pripája sa k záverom Rady Európskej únie z decembra 2008 (3), v ktorých sa pripomína potreba zaistiť väčší súlad pri poskytovaní finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť rýchlu implementáciu plánovaných opatrení. Odporúča využiť existujúce prostriedky Spoločenstva na zlepšenie spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ a ich náprotivkami v krajinách pôvodu.

Na margo legálnej hospodárskej migrácie a mobility

| 20. | Súhlasí s tým, že mobilita by mala naďalej byť jedným z kľúčových prvkov legálnej migrácie a zdôrazňuje, že je potrebné, aby ju miestne a regionálne orgány ďalej presadzovali, vrátane rozšírenia pilotných partnerstiev v oblasti mobility (podľa vzoru tých, ktoré boli uzavreté s Moldavskou republikou a Kapverdskou republikou). |
| --- | --- |

20.

Súhlasí s tým, že mobilita by mala naďalej byť jedným z kľúčových prvkov legálnej migrácie a zdôrazňuje, že je potrebné, aby ju miestne a regionálne orgány ďalej presadzovali, vrátane rozšírenia pilotných partnerstiev v oblasti mobility (podľa vzoru tých, ktoré boli uzavreté s Moldavskou republikou a Kapverdskou republikou).

| 21. | Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby sa plne zapojili do zhromažďovania údajov o legálnych migračných tokoch, šírených prostredníctvom interaktívnych portálov ako napr. plánovaného portálu EÚ pre prisťahovalectvo, Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu, siete EURES, Európskeho portálu mobility výskumných pracovníkov a Európskej migračnej siete, ktoré by prispeli k tomu, že sa miestne a regionálne špecifiká riadne zohľadnia pri koncipovaní opatrení migračnej politiky. |
| --- | --- |

21.

Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby sa plne zapojili do zhromažďovania údajov o legálnych migračných tokoch, šírených prostredníctvom interaktívnych portálov ako napr. plánovaného portálu EÚ pre prisťahovalectvo, Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu, siete EURES, Európskeho portálu mobility výskumných pracovníkov a Európskej migračnej siete, ktoré by prispeli k tomu, že sa miestne a regionálne špecifiká riadne zohľadnia pri koncipovaní opatrení migračnej politiky.

| 22. | Podporuje návrhy Komisie na posilnenie iniciatív zameraných na presadzovanie flexibilnejších a účinnejších riešení pre migrantov v súvislosti s trhom práce napríklad tým, že sa preskúmajú nové možnosti prenosu dôchodkových práv, uznávania zahraničných dokladov o vzdelaní a sociálneho začlenenia migrantov. |
| --- | --- |

22.

Podporuje návrhy Komisie na posilnenie iniciatív zameraných na presadzovanie flexibilnejších a účinnejších riešení pre migrantov v súvislosti s trhom práce napríklad tým, že sa preskúmajú nové možnosti prenosu dôchodkových práv, uznávania zahraničných dokladov o vzdelaní a sociálneho začlenenia migrantov.

| 23. | Zdôrazňuje potrebu rozsiahlejšej integrácie migrantov do hostiteľských spoločností, pretože prisťahovalci sú kľúčovými aktérmi rozvoja krajiny pôvodu ako aj prijímajúcej krajiny. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje potrebu rozsiahlejšej integrácie migrantov do hostiteľských spoločností, pretože prisťahovalci sú kľúčovými aktérmi rozvoja krajiny pôvodu ako aj prijímajúcej krajiny.

| 24. | Víta zriadenie siete stredísk na monitorovanie migrácie, naplánované v záveroch zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy 8. decembra 2008, keďže ďalej zvyšuje prestíž migračných profilov ako kľúčového nástroja spoločnej prisťahovaleckej politiky EÚ. V tejto súvislosti by miestne a regionálne orgány mali byť priamo zapojené do práce týchto stredísk a zohrávať kľúčovú úlohu pri ich vytváraní a realizácii ich aktivít. |
| --- | --- |

24.

Víta zriadenie siete stredísk na monitorovanie migrácie, naplánované v záveroch zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy 8. decembra 2008, keďže ďalej zvyšuje prestíž migračných profilov ako kľúčového nástroja spoločnej prisťahovaleckej politiky EÚ. V tejto súvislosti by miestne a regionálne orgány mali byť priamo zapojené do práce týchto stredísk a zohrávať kľúčovú úlohu pri ich vytváraní a realizácii ich aktivít.

Na margo boja proti neregulárnemu prisťahovalectvu

| 25. | Víta rozšírenie mandátu agentúry FRONTEX o podporu tretích krajín pri kontrole hraníc, ako to už konštatoval vo svojom predchádzajúcom stanovisku (CdR 210/2008). |
| --- | --- |

25.

Víta rozšírenie mandátu agentúry FRONTEX o podporu tretích krajín pri kontrole hraníc, ako to už konštatoval vo svojom predchádzajúcom stanovisku (CdR 210/2008).

| 26. | Podporuje myšlienku vyjadrenú v Európskom pakte o prisťahovalectve a azyle preskúmať možnosť zriadenia európskeho systému pohraničnej stráže. |
| --- | --- |

26.

Podporuje myšlienku vyjadrenú v Európskom pakte o prisťahovalectve a azyle preskúmať možnosť zriadenia európskeho systému pohraničnej stráže.

| 27. | Poukazuje na to, že Komisia by vo svojom oznámení v súvislosti s rýchlymi pohraničnými zásahovými tímami nemala zabúdať na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, a to najmä tých, ktorých sa najviac týka problematika migračných tokov smerujúcich na ich územie. |
| --- | --- |

27.

Poukazuje na to, že Komisia by vo svojom oznámení v súvislosti s rýchlymi pohraničnými zásahovými tímami nemala zabúdať na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, a to najmä tých, ktorých sa najviac týka problematika migračných tokov smerujúcich na ich územie.

| 28. | Zdôrazňuje potrebu spoločného úsilia na dosiahnutie lepšieho riadenia vonkajších hraníc, predovšetkým južných námorných hraníc a všetkých hraníc, ktoré sú vystavené veľkému náporu prisťahovalcov nachádzajúcich sa v kritickej humanitárnej situácii. |
| --- | --- |

28.

Zdôrazňuje potrebu spoločného úsilia na dosiahnutie lepšieho riadenia vonkajších hraníc, predovšetkým južných námorných hraníc a všetkých hraníc, ktoré sú vystavené veľkému náporu prisťahovalcov nachádzajúcich sa v kritickej humanitárnej situácii.

| 29. | Zdôrazňuje úlohu siete imigračných styčných dôstojníkov pri dosahovaní cieľov vytýčených v oznámení. Zároveň vyzýva Komisiu, aby zaručila, že príslušné miestne a regionálne orgány budú mať prístup k osvedčeným postupom a informáciám zhromaždeným prostredníctvom tejto siete a budú môcť profitovať z ich výmeny. |
| --- | --- |

29.

Zdôrazňuje úlohu siete imigračných styčných dôstojníkov pri dosahovaní cieľov vytýčených v oznámení. Zároveň vyzýva Komisiu, aby zaručila, že príslušné miestne a regionálne orgány budú mať prístup k osvedčeným postupom a informáciám zhromaždeným prostredníctvom tejto siete a budú môcť profitovať z ich výmeny.

| 30. | Súhlasí s návrhom Komisie, aby sa vykonávanie akčného plánu z Ouagadougou stalo prioritou v boji proti obchodovaniu s ľuďmi, a to najmä so ženami a deťmi, pričom miestne a regionálne organizácie majú zásadný význam pri tvorbe stratégií boja proti obchodovaniu s ľuďmi a akčných plánov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

30.

Súhlasí s návrhom Komisie, aby sa vykonávanie akčného plánu z Ouagadougou stalo prioritou v boji proti obchodovaniu s ľuďmi, a to najmä so ženami a deťmi, pričom miestne a regionálne organizácie majú zásadný význam pri tvorbe stratégií boja proti obchodovaniu s ľuďmi a akčných plánov v tejto oblasti.

Na margo migrácie a rozvoja

| 31. | Podporuje výmenné partnerstvá (twinningové programy) medzi zamestnávateľmi a inštitúciami verejného aj súkromného sektora členských štátov EÚ a krajín pôvodu, ktoré by prispeli k podpore kyvadlovej migrácie a potláčaniu odchodu vysoko kvalifikovaných pracovných síl do zahraničia („odliv mozgov“). Odporúča, aby sa miestnym a regionálnym orgánom umožnilo poskytnúť získané cenné odborné znalosti a poznatky s cieľom uľahčiť migrantom ich opätovné začlenenie do trhu práce krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

31.

Podporuje výmenné partnerstvá (twinningové programy) medzi zamestnávateľmi a inštitúciami verejného aj súkromného sektora členských štátov EÚ a krajín pôvodu, ktoré by prispeli k podpore kyvadlovej migrácie a potláčaniu odchodu vysoko kvalifikovaných pracovných síl do zahraničia („odliv mozgov“). Odporúča, aby sa miestnym a regionálnym orgánom umožnilo poskytnúť získané cenné odborné znalosti a poznatky s cieľom uľahčiť migrantom ich opätovné začlenenie do trhu práce krajiny pôvodu.

| 32. | Súhlasí s návrhom Komisie pokúsiť sa dôkladnejšie pochopiť rozsah a dosah odchodu vysoko kvalifikovaných pracovných síl do zahraničia, čo je v súlade s osobitnými požiadavkami miestnych a regionálnych orgánov formulovanými v jednom z predchádzajúcich stanovísk VR (CdR 296/2007). |
| --- | --- |

32.

Súhlasí s návrhom Komisie pokúsiť sa dôkladnejšie pochopiť rozsah a dosah odchodu vysoko kvalifikovaných pracovných síl do zahraničia, čo je v súlade s osobitnými požiadavkami miestnych a regionálnych orgánov formulovanými v jednom z predchádzajúcich stanovísk VR (CdR 296/2007).

| 33. | Zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na preskúmanie vzájomných súvislostí medzi zmenou klímy a migráciou. |
| --- | --- |

33.

Zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na preskúmanie vzájomných súvislostí medzi zmenou klímy a migráciou.

| 34. | Zdôrazňuje význam miestnych a regionálnych orgánov pri podpore územného hospodárskeho rozvoja, budovaní demokracie a dobrej správy vecí verejných, ako aj ich zapojení do vypracúvania a realizácie programov spolupráce v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

34.

Zdôrazňuje význam miestnych a regionálnych orgánov pri podpore územného hospodárskeho rozvoja, budovaní demokracie a dobrej správy vecí verejných, ako aj ich zapojení do vypracúvania a realizácie programov spolupráce v oblasti migrácie.

| 35. | Víta spoločnú iniciatívu EK a OSN v oblasti migrácie a rozvoja (JMDI) podporujúcu organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v snahe prispieť k prepojeniu migrácie a rozvoja s cieľom maximálne znásobiť pozitívne synergie medzi miestnymi a regionálnymi aktérmi. |
| --- | --- |

35.

Víta spoločnú iniciatívu EK a OSN v oblasti migrácie a rozvoja (JMDI) podporujúcu organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány v snahe prispieť k prepojeniu migrácie a rozvoja s cieľom maximálne znásobiť pozitívne synergie medzi miestnymi a regionálnymi aktérmi.

| 36. | Zdôrazňuje, že účasť miestnych a regionálnych orgánov na sieťach a platformách spolupráce prostredníctvom ich celoštátnych a regionálnych združení a zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a združení tretích krajín by významne prispelo k dosiahnutiu účinnejšej spolupráce v oblasti odbornej prípravy úradníkov činných v trestnom konaní, v twinningových partnerských programoch, pri zhromažďovaní a šírení údajov, monitorovaní migračných tokov a podobných projektoch. |
| --- | --- |

36.

Zdôrazňuje, že účasť miestnych a regionálnych orgánov na sieťach a platformách spolupráce prostredníctvom ich celoštátnych a regionálnych združení a zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a združení tretích krajín by významne prispelo k dosiahnutiu účinnejšej spolupráce v oblasti odbornej prípravy úradníkov činných v trestnom konaní, v twinningových partnerských programoch, pri zhromažďovaní a šírení údajov, monitorovaní migračných tokov a podobných projektoch.

| 37. | Zdôrazňuje dôležitosť zriadenia stálych platforiem spolupráce, dialógu a výmeny medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a združeniami, najmä zo severných, južných a východných brehov Stredozemného mora. Vytvorenie Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov môže poslúžiť ako vhodný príklad ďalšieho rozvoja. |
| --- | --- |

37.

Zdôrazňuje dôležitosť zriadenia stálych platforiem spolupráce, dialógu a výmeny medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a združeniami, najmä zo severných, južných a východných brehov Stredozemného mora. Vytvorenie Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych orgánov môže poslúžiť ako vhodný príklad ďalšieho rozvoja.

| 38. | Zdôrazňuje, že úloha a príspevok diaspór pri rozvoji ich krajín pôvodu, napríklad prostredníctvom prevodov finančných prostriedkov a rozvojom združení a ich zapájania do sietí, si vyžaduje systematickejšiu pozornosť. |
| --- | --- |

38.

Zdôrazňuje, že úloha a príspevok diaspór pri rozvoji ich krajín pôvodu, napríklad prostredníctvom prevodov finančných prostriedkov a rozvojom združení a ich zapájania do sietí, si vyžaduje systematickejšiu pozornosť.

Na margo geografického prístupu

| 39. | Stotožňuje sa s postojom Rady Európskej únie (4) v súvislosti s možnosťou vytvorenia trojstranného dialógu medzi krajinami pôvodu, cieľovými krajinami a tranzitnými krajinami z rôznych geografických oblastí, ktorú treba preskúmať a pritom využiť a rozšíriť existujúce nástroje ako partnerstvá v oblasti mobility, dvojstranné formy komunikácie, rámcové mechanizmy spolupráce (napr. ECOWAS, rabatský proces, pilotné partnerstvá v oblasti mobility a iné), zatiaľ čo je potrebné špecifikovať konkrétne nástroje a prostriedky v závislosti od praktických potrieb regiónov a tretích krajín a ich konkrétnych požiadaviek a možností. |
| --- | --- |

39.

Stotožňuje sa s postojom Rady Európskej únie (4) v súvislosti s možnosťou vytvorenia trojstranného dialógu medzi krajinami pôvodu, cieľovými krajinami a tranzitnými krajinami z rôznych geografických oblastí, ktorú treba preskúmať a pritom využiť a rozšíriť existujúce nástroje ako partnerstvá v oblasti mobility, dvojstranné formy komunikácie, rámcové mechanizmy spolupráce (napr. ECOWAS, rabatský proces, pilotné partnerstvá v oblasti mobility a iné), zatiaľ čo je potrebné špecifikovať konkrétne nástroje a prostriedky v závislosti od praktických potrieb regiónov a tretích krajín a ich konkrétnych požiadaviek a možností.

| 40. | Víta rozšírenie globálneho prístupu na ďalšie krajiny a regióny, ako napr. Áziu, Latinskú Ameriku, Karibskú oblasť a vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej pokračovala v tomto smere, pričom zdôrazňuje potrebu stanoviť pravidlá dialógu s týmito regiónmi, čo položí základy užšej spolupráce a koordinácie s Afrikou a južnými a juhovýchodnými regiónmi susediacimi s EÚ. |
| --- | --- |

40.

Víta rozšírenie globálneho prístupu na ďalšie krajiny a regióny, ako napr. Áziu, Latinskú Ameriku, Karibskú oblasť a vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej pokračovala v tomto smere, pričom zdôrazňuje potrebu stanoviť pravidlá dialógu s týmito regiónmi, čo položí základy užšej spolupráce a koordinácie s Afrikou a južnými a juhovýchodnými regiónmi susediacimi s EÚ.

V Bruseli 17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Stanovisko VR na tému „Spoločná prisťahovalecká politika pre Európu“, 210/2008 fin.

1

(2)  KOM(2007) 248 v konečnom znení; KOM(2007) 780 v konečnom znení; KOM(2008) 359 v konečnom znení; Rada Európskej únie „Európsky pakt o prisťahovalectve a azyle“, 13440/08, ASIM 72, Brusel, 24. 9. 2008, Vyhlásenie z Limy, 18. mája 2008.

2

(3)  2914. zasadnutie Rady, Všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, 8. decembra 2008.

3

(4)  2914. zasadnutie Rady, Všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, 8. decembra 2008, bod 22.

4

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/47

---

Stanovisko Výboru Regiónov „nový impulz na zastavenie poklesu biodiverzity“

(2009/C 211/06)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje neúspech politických opatrení na zastavenie narúšania biodiverzity v Európe do roku 2010, čo si vyžaduje aktívnu stratégiu, ku ktorej je potrebné pristupovať systémovo, a ktorá bude mať dlhodobú podporu aj po roku 2010. Do uplatňovania tejto stratégie sa musia výrazne zapájať aj miestne a regionálne samosprávy spoločne s členskými štátmi, ktoré im poskytnú potrebné právne a finančné prostriedky, |
| --- | --- |

—

konštatuje neúspech politických opatrení na zastavenie narúšania biodiverzity v Európe do roku 2010, čo si vyžaduje aktívnu stratégiu, ku ktorej je potrebné pristupovať systémovo, a ktorá bude mať dlhodobú podporu aj po roku 2010. Do uplatňovania tejto stratégie sa musia výrazne zapájať aj miestne a regionálne samosprávy spoločne s členskými štátmi, ktoré im poskytnú potrebné právne a finančné prostriedky,

| — | vyzýva Európsku úniu, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby zaviedli prísny systém environmentálneho podmieňovania dotácií a podpôr. Vyzýva Komisiu, aby podporovala zmenu zdaňovania ako aj národné podporné programy v prospech biodiverzity v členských štátoch, |
| --- | --- |

—

vyzýva Európsku úniu, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby zaviedli prísny systém environmentálneho podmieňovania dotácií a podpôr. Vyzýva Komisiu, aby podporovala zmenu zdaňovania ako aj národné podporné programy v prospech biodiverzity v členských štátoch,

| — | domnieva sa, že sieť Natura 2000 musí byť vo väčšine krajín posilnená a vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti prijali zodpovednosť za svoje morské oblasti a ako aj zásoby podzemných vôd. Je potrebné vypracovať a uplatňovať náležite upravený systém správy oblastí Natura 2000, do ktorého sa budú môcť zapájať aj miestne a regionálne samosprávy a súkromní vlastníci zdrojov a pozemkov, |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že sieť Natura 2000 musí byť vo väčšine krajín posilnená a vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti prijali zodpovednosť za svoje morské oblasti a ako aj zásoby podzemných vôd. Je potrebné vypracovať a uplatňovať náležite upravený systém správy oblastí Natura 2000, do ktorého sa budú môcť zapájať aj miestne a regionálne samosprávy a súkromní vlastníci zdrojov a pozemkov,

| — | sa domnieva, že musí byť urýchlene vytvorená ekologická štruktúra, ktorá bude skutočnou prírodnou infraštruktúrou a vyzýva na vykonanie opatrení, ktoré zabezpečia, že všetky opatrenia na boj proti emisiám skleníkových plynov nebudú mať zhubný vplyv na biodiverzitu. Okrem toho sa domnieva, že boj proti invazívnym druhom môže byť úspešný, len ak sa bude viesť na európskej úrovni, |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že musí byť urýchlene vytvorená ekologická štruktúra, ktorá bude skutočnou prírodnou infraštruktúrou a vyzýva na vykonanie opatrení, ktoré zabezpečia, že všetky opatrenia na boj proti emisiám skleníkových plynov nebudú mať zhubný vplyv na biodiverzitu. Okrem toho sa domnieva, že boj proti invazívnym druhom môže byť úspešný, len ak sa bude viesť na európskej úrovni,

| — | domnieva sa, že úspech stratégie pre zachovanie biodiverzity možno zabezpečiť len vtedy, ak si ju osvoja všetci občania a podnecuje miestne a regionálne samosprávy, aby sa zapojili a aby sa im poskytla pomoc pri šírení osvetových programov a poskytovaní kvalitného vzdelávania. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že úspech stratégie pre zachovanie biodiverzity možno zabezpečiť len vtedy, ak si ju osvoja všetci občania a podnecuje miestne a regionálne samosprávy, aby sa zapojili a aby sa im poskytla pomoc pri šírení osvetových programov a poskytovaní kvalitného vzdelávania.

| Spravodajca | : | Pán René SOUCHON (FR/SES), predseda regionálnej rady Auvergne |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Pán René SOUCHON (FR/SES), predseda regionálnej rady Auvergne

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strednodobé hodnotenie implementácie akčného plánu ES pre biodiverzitu

KOM(2008) 864 v konečnom znení

a

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia v oblasti invazívnych druhov

KOM(2008) 789 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | konštatuje základe názoru vedcov a výskumných pracovníkov, že zánik rastlinných a živočíšnych druhov prebieha oveľa rýchlejšie než kedykoľvek predtým od vzniku života; |
| --- | --- |

1.

konštatuje základe názoru vedcov a výskumných pracovníkov, že zánik rastlinných a živočíšnych druhov prebieha oveľa rýchlejšie než kedykoľvek predtým od vzniku života;

| 2. | pripomína kľúčový význam biodiverzity pre prežitie ľudstva, najmä vďaka ekosystémovým službám, pre budúce generácie, ale aj pre súčasnú generáciu; |
| --- | --- |

2.

pripomína kľúčový význam biodiverzity pre prežitie ľudstva, najmä vďaka ekosystémovým službám, pre budúce generácie, ale aj pre súčasnú generáciu;

| 3. | pozoruje trvalý vplyv klímy na dynamiku a výskyt živých druhov; |
| --- | --- |

3.

pozoruje trvalý vplyv klímy na dynamiku a výskyt živých druhov;

| 4. | podotýka, že človek nemôže žiť vo výlučne minerálnom životnom prostredí, z čoho vyplýva, že zmena alebo narušenie biodiverzity budú mať pre ľudstvo dramatické dôsledky; |
| --- | --- |

4.

podotýka, že človek nemôže žiť vo výlučne minerálnom životnom prostredí, z čoho vyplýva, že zmena alebo narušenie biodiverzity budú mať pre ľudstvo dramatické dôsledky;

| 5. | pozoruje už v súčasnosti negatívne spoločenské a hospodárske vplyvy straty biodiverzity a poklesu ekosystémových služieb; |
| --- | --- |

5.

pozoruje už v súčasnosti negatívne spoločenské a hospodárske vplyvy straty biodiverzity a poklesu ekosystémových služieb;

| 6. | konštatuje, že hlavnými príčinami narušenia biodiverzity sú iné spôsoby využívania pôdy, fragmentácia prírodných biotopov a rozvoj populácie exotických rastlinných a živočíšnych druhov, zintenzívňovanie poľnohospodárskej produkcie, klimatické zmeny a rozličné druhy znečisťovania; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že hlavnými príčinami narušenia biodiverzity sú iné spôsoby využívania pôdy, fragmentácia prírodných biotopov a rozvoj populácie exotických rastlinných a živočíšnych druhov, zintenzívňovanie poľnohospodárskej produkcie, klimatické zmeny a rozličné druhy znečisťovania;

| 7. | konštatuje, že je nutné venovať pozornosť biodiverzite na miestnej a regionálnej úrovni a chrániť ju, aby sa tak zachovala v globálnom meradle a uznáva význam zapojenia miestnych aktérov pôsobiacich v oblasti ochrany biodiverzity: najmä podniky, združenia, majiteľov a správcov vidieckych oblastí, vedcov, politických činiteľov a miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že je nutné venovať pozornosť biodiverzite na miestnej a regionálnej úrovni a chrániť ju, aby sa tak zachovala v globálnom meradle a uznáva význam zapojenia miestnych aktérov pôsobiacich v oblasti ochrany biodiverzity: najmä podniky, združenia, majiteľov a správcov vidieckych oblastí, vedcov, politických činiteľov a miestne a regionálne samosprávy;

Všeobecné pripomienky a úloha regionálnych a miestnych orgánov

| 8. | sa domnieva, že strata biodiverzity môže mať pre ľudstvo extrémne vážne následky, rovnako ako klimatické zmeny; |
| --- | --- |

8.

sa domnieva, že strata biodiverzity môže mať pre ľudstvo extrémne vážne následky, rovnako ako klimatické zmeny;

| 9. | formálne konštatuje neúspech politických opatrení na zastavenie narúšania biodiverzity v Európe do roku 2010 kvôli značnému rozdielu medzi vyjadrenými ambíciami a vykonanými opatreniami a vynaloženými prostriedkami; |
| --- | --- |

9.

formálne konštatuje neúspech politických opatrení na zastavenie narúšania biodiverzity v Európe do roku 2010 kvôli značnému rozdielu medzi vyjadrenými ambíciami a vykonanými opatreniami a vynaloženými prostriedkami;

| 10. | konštatuje však úspech niektorých konkrétnych opatrení napr. plánov na zachovanie určitých rastlinných a živočíšnych druhov (zdochlinár, vydra, bernikla tmavá (Branta bernicla),...) a biotopov (rýnske lužné lesy, Temža...), plánov riadenia uplatňovaných v niektorých vyhradených oblastiach; |
| --- | --- |

10.

konštatuje však úspech niektorých konkrétnych opatrení napr. plánov na zachovanie určitých rastlinných a živočíšnych druhov (zdochlinár, vydra, bernikla tmavá (Branta bernicla),...) a biotopov (rýnske lužné lesy, Temža...), plánov riadenia uplatňovaných v niektorých vyhradených oblastiach;

| 11. | pokladá za potrebné dať napr. v rámci uplatňovania Európskeho dohovoru o krajine vo všetkých členských štátoch nový impulz stratégiám a programom zameraným na trvalé zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb alebo prispievajúcim k týmto cieľom, aby vynaložené prostriedky prinášali hmatateľné výsledky; |
| --- | --- |

11.

pokladá za potrebné dať napr. v rámci uplatňovania Európskeho dohovoru o krajine vo všetkých členských štátoch nový impulz stratégiám a programom zameraným na trvalé zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb alebo prispievajúcim k týmto cieľom, aby vynaložené prostriedky prinášali hmatateľné výsledky;

| 12. | považuje preto za nevyhnutné úzko zapojiť miestne a regionálne samosprávy do prípravy ako aj vykonávania programov, a poskytnúť im preto právne a finančné prostriedky primerané ich zodpovednosti v rámci trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

12.

považuje preto za nevyhnutné úzko zapojiť miestne a regionálne samosprávy do prípravy ako aj vykonávania programov, a poskytnúť im preto právne a finančné prostriedky primerané ich zodpovednosti v rámci trvalo udržateľného rozvoja;

| 13. | podotýka, že postoj spoločnosti voči prírodným zdrojom a prostrediam (používanie alebo využívanie zdrojov, pôdy, oblastí...) je podmienený predovšetkým tým, aké postavenie má príroda v rámci kultúrnych tradícií. Vyzýva EÚ, aby podnikla kroky v prospech rozvoja novej kultúrnej vízie biodiverzity a naplno v celkovom prístupe spájala etický prístup, súvisiaci s neoddeliteľnou hodnotou prírody, ktorá patrí celému ľudstvu a utilitaristickejší prístup, súvisiaci so službami, ktoré poskytujú ekosystémy; |
| --- | --- |

13.

podotýka, že postoj spoločnosti voči prírodným zdrojom a prostrediam (používanie alebo využívanie zdrojov, pôdy, oblastí...) je podmienený predovšetkým tým, aké postavenie má príroda v rámci kultúrnych tradícií. Vyzýva EÚ, aby podnikla kroky v prospech rozvoja novej kultúrnej vízie biodiverzity a naplno v celkovom prístupe spájala etický prístup, súvisiaci s neoddeliteľnou hodnotou prírody, ktorá patrí celému ľudstvu a utilitaristickejší prístup, súvisiaci so službami, ktoré poskytujú ekosystémy;

| 14. | konštatuje, že zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb (ochrana pred pôdnou eróziou, čistenie vôd...) si vyžaduje aktívnu stratégiu, ku ktorej je potrebné pristupovať systémovo (t. j. v harmonickom súlade všetkých prvkov v rámci dynamických vzťahov), a ktorá bude mať dlhodobú podporu aj po roku 2010. Do uplatňovania tejto stratégie sa musia výrazne zapájať aj miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

14.

konštatuje, že zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb (ochrana pred pôdnou eróziou, čistenie vôd...) si vyžaduje aktívnu stratégiu, ku ktorej je potrebné pristupovať systémovo (t. j. v harmonickom súlade všetkých prvkov v rámci dynamických vzťahov), a ktorá bude mať dlhodobú podporu aj po roku 2010. Do uplatňovania tejto stratégie sa musia výrazne zapájať aj miestne a regionálne samosprávy;

| 15. | vyjadruje želanie, aby sa biodiverzita aj po roku 2010 stala spájajúcim prvkom územného riadenia a plánovania, či už mestského alebo vidieckeho; |
| --- | --- |

15.

vyjadruje želanie, aby sa biodiverzita aj po roku 2010 stala spájajúcim prvkom územného riadenia a plánovania, či už mestského alebo vidieckeho;

| 16. | vyjadruje želanie, aby sa biodiverzita aj po roku 2010 stala kľúčovým prvkom európskych opatrení, stratégií a programov. Ako horizontálna téma, ktorá je súčasťou iných tém, sa musí stať ohnivkom zabezpečujúcim nevyhnutný konkrétny súlad rozličných politík plánovania a využitia území, vyžadujúcim si úzku spoluprácu medzi rozličnými riaditeľstvami Komisie a výraznú mobilizáciu miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje želanie, aby sa biodiverzita aj po roku 2010 stala kľúčovým prvkom európskych opatrení, stratégií a programov. Ako horizontálna téma, ktorá je súčasťou iných tém, sa musí stať ohnivkom zabezpečujúcim nevyhnutný konkrétny súlad rozličných politík plánovania a využitia území, vyžadujúcim si úzku spoluprácu medzi rozličnými riaditeľstvami Komisie a výraznú mobilizáciu miestnych a regionálnych samospráv;

| 17. | vyjadruje potešenie nad dôkladnosťou metódy, ktorú vypracovali členské štáty a Komisia, na základe ktorej bolo vykonané strednodobé hodnotenie situácie v oblasti biodiverzity a realizácie akčných programov. Táto metóda spočíva v seba-hodnotení realizácie projektov zo strany členských štátov, pričom Komisia následne tieto hodnotenia zhrnie v celkovej vízii; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje potešenie nad dôkladnosťou metódy, ktorú vypracovali členské štáty a Komisia, na základe ktorej bolo vykonané strednodobé hodnotenie situácie v oblasti biodiverzity a realizácie akčných programov. Táto metóda spočíva v seba-hodnotení realizácie projektov zo strany členských štátov, pričom Komisia následne tieto hodnotenia zhrnie v celkovej vízii;

| 18. | vyjadruje potešenie nad uznesením Európskeho parlamentu, ktoré uznáva potrebu vytvoriť európsku sieť prírodných oblastí, tzv. oblastí s panenskou prírodou alebo „wilderness“, čiže s veľmi nízkou mierou zásahov ľudí, ktoré bolo jednomyseľne prijaté 3. februára 2009 (2008/2210(INI)) a víta, že české predsedníctvo Rady EÚ usporiadalo 27. a 28. mája 2009 konferenciu na tému „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe“; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje potešenie nad uznesením Európskeho parlamentu, ktoré uznáva potrebu vytvoriť európsku sieť prírodných oblastí, tzv. oblastí s panenskou prírodou alebo „wilderness“, čiže s veľmi nízkou mierou zásahov ľudí, ktoré bolo jednomyseľne prijaté 3. februára 2009 (2008/2210(INI)) a víta, že české predsedníctvo Rady EÚ usporiadalo 27. a 28. mája 2009 konferenciu na tému „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe“;

| 19. | podotýka, že v súlade so zásadou subsidiarity si snaha o trvalé zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb vyžaduje opatrenia na miestnej úrovni a zároveň celkové zohľadnenie tohto problému, keďže fungovanie ekosystémov presahuje administratívne hranice a závisia od neho hlavne služby poskytované obyvateľstvu; |
| --- | --- |

19.

podotýka, že v súlade so zásadou subsidiarity si snaha o trvalé zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb vyžaduje opatrenia na miestnej úrovni a zároveň celkové zohľadnenie tohto problému, keďže fungovanie ekosystémov presahuje administratívne hranice a závisia od neho hlavne služby poskytované obyvateľstvu;

| 20. | vyzýva členské štáty, aby dôkladne vykonávali ustanovenia smernice 2001/42/ES o strategickom posudzovaní účinkov na životné prostredie a smernice 85/337/ES o hodnotení vplyvov na životné prostredie, ako aj postupu Natura 2000 na maximálne zníženie tlakov vyvíjaných na prírodné prostredie a biodiverzitu; |
| --- | --- |

20.

vyzýva členské štáty, aby dôkladne vykonávali ustanovenia smernice 2001/42/ES o strategickom posudzovaní účinkov na životné prostredie a smernice 85/337/ES o hodnotení vplyvov na životné prostredie, ako aj postupu Natura 2000 na maximálne zníženie tlakov vyvíjaných na prírodné prostredie a biodiverzitu;

| 21. | sa domnieva, že stratégia zachovania biodiverzity musí byť ambiciózna, aby sa dosiahol cieľ zastaviť jej narúšanie. Musí preto obsahovať hospodárske a finančné hľadisko a byť podnetná pre miestne a regionálne samosprávy, ako aj pre vlastníkov. Plánované stratégie sa musia navrhovať a vykonávať na rozličných úrovniach fungovania prírodných systémov, aby sa zabezpečil ich nevyhnutný súlad a rozsiahla propagácia; |
| --- | --- |

21.

sa domnieva, že stratégia zachovania biodiverzity musí byť ambiciózna, aby sa dosiahol cieľ zastaviť jej narúšanie. Musí preto obsahovať hospodárske a finančné hľadisko a byť podnetná pre miestne a regionálne samosprávy, ako aj pre vlastníkov. Plánované stratégie sa musia navrhovať a vykonávať na rozličných úrovniach fungovania prírodných systémov, aby sa zabezpečil ich nevyhnutný súlad a rozsiahla propagácia;

| 22. | vyzýva Európsku úniu, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby zaviedli prísny systém environmentálneho podmieňovania dotácií a podpôr, založený na jasných kritériách, podľa vzoru kritérií, ktoré sa v súčasnosti dolaďujú v rámci SEBI-2010 a spájajúc biodiverzitu a jej vzťahy; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Európsku úniu, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy, aby zaviedli prísny systém environmentálneho podmieňovania dotácií a podpôr, založený na jasných kritériách, podľa vzoru kritérií, ktoré sa v súčasnosti dolaďujú v rámci SEBI-2010 a spájajúc biodiverzitu a jej vzťahy;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby v rámci svojich kompetencií, podporovala jednak zmenu zdaňovania v členských štátoch a jednak úpravu prostriedkov členských štátov určených na podporu podnikov a územných orgánov v prospech biodiverzity napr. prostredníctvom zníženia DPH na produkty ekologického poľnohospodárstva alebo pochádzajúce z území Natura. Je totiž potrebné: |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby v rámci svojich kompetencií, podporovala jednak zmenu zdaňovania v členských štátoch a jednak úpravu prostriedkov členských štátov určených na podporu podnikov a územných orgánov v prospech biodiverzity napr. prostredníctvom zníženia DPH na produkty ekologického poľnohospodárstva alebo pochádzajúce z území Natura. Je totiž potrebné:

| 23.1 | na jednej strane znížiť, alebo dokonca zrušiť dane a poplatky, ako aj dotácie, ktoré majú nepriaznivé dôsledky pre biodiverzitu, s cieľom dosiahnuť súlad všetkých vnútroštátnych právnych predpisov podporujúcich ochranu biodiverzity; |
| --- | --- |

23.1

na jednej strane znížiť, alebo dokonca zrušiť dane a poplatky, ako aj dotácie, ktoré majú nepriaznivé dôsledky pre biodiverzitu, s cieľom dosiahnuť súlad všetkých vnútroštátnych právnych predpisov podporujúcich ochranu biodiverzity;

| 23.2 | na strane druhej posilniť dotácie a viac uplatňovať nároky na oslobodenie od daní, ktoré majú pre biodiverzitu priaznivé dôsledky; |
| --- | --- |

23.2

na strane druhej posilniť dotácie a viac uplatňovať nároky na oslobodenie od daní, ktoré majú pre biodiverzitu priaznivé dôsledky;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby zaradila požiadavky na zachovanie biodiverzity a súvisiacich ekosystémových služieb spoločne s kritériami zdravia a blaha občanov medzi témy, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje na európskej úrovni v súvislosti s prehodnotením kritérií používaných na výpočet HDP (ktorý meria len finančné toky, nie uložený kapitál), napr. výdavky na opatrenia vyplývajúce z havarijného alebo iného znečisťovania by sa mali odpočítavať, a nie pripočítavať, ako je tomu v súčasnosti; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby zaradila požiadavky na zachovanie biodiverzity a súvisiacich ekosystémových služieb spoločne s kritériami zdravia a blaha občanov medzi témy, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje na európskej úrovni v súvislosti s prehodnotením kritérií používaných na výpočet HDP (ktorý meria len finančné toky, nie uložený kapitál), napr. výdavky na opatrenia vyplývajúce z havarijného alebo iného znečisťovania by sa mali odpočítavať, a nie pripočítavať, ako je tomu v súčasnosti;

| 25. | dôrazne vyzýva, aby sa naďalej aj po roku 2010 pokračovalo v činnosti zameranej na zastavenie narúšania biodiverzity; |
| --- | --- |

25.

dôrazne vyzýva, aby sa naďalej aj po roku 2010 pokračovalo v činnosti zameranej na zastavenie narúšania biodiverzity;

| 26. | domnieva sa, že odpoveďou na hospodársku krízu, v boji proti ktorej sa musia urobiť rozsiahle reštrukturalizačné opatrenia, si vyžaduje úplné začlenenie parametrov biodiverzity. Dôležitosť tejto environmentálnej témy sa musí začať viac zohľadňovať na všetkých úrovniach územného usporiadania a predovšetkým pri všetkých hospodárskych činnostiach; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že odpoveďou na hospodársku krízu, v boji proti ktorej sa musia urobiť rozsiahle reštrukturalizačné opatrenia, si vyžaduje úplné začlenenie parametrov biodiverzity. Dôležitosť tejto environmentálnej témy sa musí začať viac zohľadňovať na všetkých úrovniach územného usporiadania a predovšetkým pri všetkých hospodárskych činnostiach;

Biodiverzita v Európskej únii

| 27. | zdôrazňuje významnú potrebu dobrovoľníckych a harmonizovaných akcií v európskom meradle, zameraných na všetky miestne a regionálne úrovne, najmä na úroveň regiónov s cieľom väčšieho priblíženia sa občanom; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje významnú potrebu dobrovoľníckych a harmonizovaných akcií v európskom meradle, zameraných na všetky miestne a regionálne úrovne, najmä na úroveň regiónov s cieľom väčšieho priblíženia sa občanom;

| 28. | zdôrazňuje originalitu a účinnosť sústavy Natura 2000 , ktorá úzko spája vedecké a politické hľadisko s cieľom udržateľne využívať prírodné zdroje. Vyjadruje potešenie zo zaradených území, ktoré pokrývajú približne 20 % územia EÚ; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje originalitu a účinnosť sústavy Natura 2000 , ktorá úzko spája vedecké a politické hľadisko s cieľom udržateľne využívať prírodné zdroje. Vyjadruje potešenie zo zaradených území, ktoré pokrývajú približne 20 % územia EÚ;

| 29. | domnieva sa však, že sieť SAC (Special Areas of Conservation – územia európskeho významu, smernica o biotopoch 92/443/EHS) a SPA (Special Protection Areas – chránené vtáčie územia, smernica o vtákoch 79/409/EHS) sa musí vo väčšine krajín skonsolidovať: nedostatočné vedecké referenčné údaje oslabujú uznávanie a ekvivalenciu území Natura 2000 v súvislosti s kritériami smerníc o biotopoch a vtákoch. Vyzýva tiež členské štáty, aby prijali zodpovednosť za svoje morské oblasti, ako aj zásoby podzemných vôd; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa však, že sieť SAC (Special Areas of Conservation – územia európskeho významu, smernica o biotopoch 92/443/EHS) a SPA (Special Protection Areas – chránené vtáčie územia, smernica o vtákoch 79/409/EHS) sa musí vo väčšine krajín skonsolidovať: nedostatočné vedecké referenčné údaje oslabujú uznávanie a ekvivalenciu území Natura 2000 v súvislosti s kritériami smerníc o biotopoch a vtákoch. Vyzýva tiež členské štáty, aby prijali zodpovednosť za svoje morské oblasti, ako aj zásoby podzemných vôd;

| 30. | zdôrazňuje osobitný význam ekosystémov pri ústiach riek, ktoré sú hlavnými biotopmi pre biodiverzitu, či už ide o morské alebo sladkovodné plochy a vyzýva, aby sa im venovala čo najväčšia pozornosť prostredníctvom povinného integrovaného plánu riadenia prinajmenšom území siete Natura 2000; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje osobitný význam ekosystémov pri ústiach riek, ktoré sú hlavnými biotopmi pre biodiverzitu, či už ide o morské alebo sladkovodné plochy a vyzýva, aby sa im venovala čo najväčšia pozornosť prostredníctvom povinného integrovaného plánu riadenia prinajmenšom území siete Natura 2000;

| 31. | trvá na nutnosti venovať mimoriadnu pozornosť kvalite pôdy a jej biodiverzite. Pôda je jedinou ekologickou zložkou planéty, ktorou prechádzajú všetky toky látok a energií súvisiacich s dynamikou ekosystémov, a teda druhov. Bolo by vhodné podstatne posilniť hľadisko biodiverzity v príslušnej smernici, ktorá sa práve pripravuje; |
| --- | --- |

31.

trvá na nutnosti venovať mimoriadnu pozornosť kvalite pôdy a jej biodiverzite. Pôda je jedinou ekologickou zložkou planéty, ktorou prechádzajú všetky toky látok a energií súvisiacich s dynamikou ekosystémov, a teda druhov. Bolo by vhodné podstatne posilniť hľadisko biodiverzity v príslušnej smernici, ktorá sa práve pripravuje;

| 32. | žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala zachovaniu úrovne a kvality podzemných vôd, ktoré sú dôležité z hľadiska kvality a biodiverzity pôd (najmä poľnohospodárskej pôdy), ako aj z hľadiska zásobovania obyvateľstva pitnou vodou; |
| --- | --- |

32.

žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala zachovaniu úrovne a kvality podzemných vôd, ktoré sú dôležité z hľadiska kvality a biodiverzity pôd (najmä poľnohospodárskej pôdy), ako aj z hľadiska zásobovania obyvateľstva pitnou vodou;

| 33. | vyjadruje želanie posilniť operatívne vzťahy medzi expertmi pochádzajúcimi z vedeckých kruhov alebo environmentálnych združení a činiteľmi, ktorí prijímajú politické rozhodnutia. Účinnosť rozhodnutí a realizácia programov s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľné zachovanie biodiverzity, záležia od kompetencií vedeckých expertov, ako aj od kompetencií ľudí zodpovedných za riadenie území; |
| --- | --- |

33.

vyjadruje želanie posilniť operatívne vzťahy medzi expertmi pochádzajúcimi z vedeckých kruhov alebo environmentálnych združení a činiteľmi, ktorí prijímajú politické rozhodnutia. Účinnosť rozhodnutí a realizácia programov s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľné zachovanie biodiverzity, záležia od kompetencií vedeckých expertov, ako aj od kompetencií ľudí zodpovedných za riadenie území;

| 34. | domnieva sa, že sústava Natura 2000 plne prispeje k trvalo udržateľnému zachovaniu biodiverzity až keď sa začne uplatňovať náležite upravený systém správy prírodného dedičstva ľudstva, do ktorého sa budú môcť zapájať aj miestne a regionálne samosprávy a súkromní vlastníci prírodných zdrojov a pozemkov. Skutočnosť, že pravdepodobne polovica druhov a viac ako tri štvrtiny biotopov európskeho záujmu ochrany sú v nepriaznivom stave, dokazuje naliehavú potrebu pripraviť ad hoc riadenie týchto území; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že sústava Natura 2000 plne prispeje k trvalo udržateľnému zachovaniu biodiverzity až keď sa začne uplatňovať náležite upravený systém správy prírodného dedičstva ľudstva, do ktorého sa budú môcť zapájať aj miestne a regionálne samosprávy a súkromní vlastníci prírodných zdrojov a pozemkov. Skutočnosť, že pravdepodobne polovica druhov a viac ako tri štvrtiny biotopov európskeho záujmu ochrany sú v nepriaznivom stave, dokazuje naliehavú potrebu pripraviť ad hoc riadenie týchto území;

| 35. | sa domnieva, že sieť Natura 2000 a všetky oblasti s panenskou prírodou sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou stratégií územného zachovania biodiverzity, ktoré vykonávajú členské štáty a miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

35.

sa domnieva, že sieť Natura 2000 a všetky oblasti s panenskou prírodou sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou stratégií územného zachovania biodiverzity, ktoré vykonávajú členské štáty a miestne a regionálne orgány;

| 36. | vyzýva na naliehavé uplatňovanie ekologickej štruktúry, ktorá bude skutočnou prírodnou infraštruktúrou a zabezpečí funkčné prepojenie prednostne medzi územiami Natura 2000 a oblasťami s panenskou prírodou, ale tiež v mestských oblastiach a prímestských poľnohospodárskych oblastiach a zmobilizovala by rozličné miestne a regionálne samosprávy a regióny. Túto ekologickú infraštruktúru musia rešpektovať existujúce ako aj budúce usporiadanie lineárnych štruktúr (diaľnice, železnice...), aby sa oblasti netrieštili. Táto štruktúra musí byť navyše zahrnutá do novej spoločnej poľnohospodárskej politiky; |
| --- | --- |

36.

vyzýva na naliehavé uplatňovanie ekologickej štruktúry, ktorá bude skutočnou prírodnou infraštruktúrou a zabezpečí funkčné prepojenie prednostne medzi územiami Natura 2000 a oblasťami s panenskou prírodou, ale tiež v mestských oblastiach a prímestských poľnohospodárskych oblastiach a zmobilizovala by rozličné miestne a regionálne samosprávy a regióny. Túto ekologickú infraštruktúru musia rešpektovať existujúce ako aj budúce usporiadanie lineárnych štruktúr (diaľnice, železnice...), aby sa oblasti netrieštili. Táto štruktúra musí byť navyše zahrnutá do novej spoločnej poľnohospodárskej politiky;

| 37. | konštatuje, že biodiverzita území Natura 2000 je závislá, na základe funkčných charakteristík biodiverzity, od veľmi silných tlakov okolitých oblastí a domnieva sa, že riadenie a využívanie oblastí obklopujúcich územia Natura 2000 by malo trvalo prispievať k zachovaniu biodiverzity a ekosystémových služieb na územiach Natura 2000; |
| --- | --- |

37.

konštatuje, že biodiverzita území Natura 2000 je závislá, na základe funkčných charakteristík biodiverzity, od veľmi silných tlakov okolitých oblastí a domnieva sa, že riadenie a využívanie oblastí obklopujúcich územia Natura 2000 by malo trvalo prispievať k zachovaniu biodiverzity a ekosystémových služieb na územiach Natura 2000;

| 38. | nástojí na potrebe dôsledne prehodnotiť a posilniť opatrenia týkajúce sa spoločnej rybárskej a spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj vytvoriť spoločnú politiku pre lesy a plne do nej zahrnúť požiadavky biodiverzity a zásady ekologickej podmienenosti dotácií; |
| --- | --- |

38.

nástojí na potrebe dôsledne prehodnotiť a posilniť opatrenia týkajúce sa spoločnej rybárskej a spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj vytvoriť spoločnú politiku pre lesy a plne do nej zahrnúť požiadavky biodiverzity a zásady ekologickej podmienenosti dotácií;

| 39. | vyzýva na doplnenie chovu vodných živočíchov v pozemných vodách ako aj v morských vodách, najmä ak ide o intenzívne postupy, do prílohy I k smernici 2008/1/ES o prevencii a kontrole znečisťovania; |
| --- | --- |

39.

vyzýva na doplnenie chovu vodných živočíchov v pozemných vodách ako aj v morských vodách, najmä ak ide o intenzívne postupy, do prílohy I k smernici 2008/1/ES o prevencii a kontrole znečisťovania;

| 40. | navrhuje prehodnotiť kritériá určujúce označenie geografického pôvodu: príslušné kultúrne hľadiská musia zohľadňovať požiadavky biodiverzity a dynamiky jej vzťahov; |
| --- | --- |

40.

navrhuje prehodnotiť kritériá určujúce označenie geografického pôvodu: príslušné kultúrne hľadiská musia zohľadňovať požiadavky biodiverzity a dynamiky jej vzťahov;

| 41. | vyjadruje potešenie nad rozhodnutím Rady európskych ministrov z 2. marca 2009 o uplatňovaní zásady predchádzania pri geneticky modifikovaných kultúrach (Charta z Florencie, podpísaná 4. februára 2005), ktoré chce čo najprísnejšie a transparentnejšie uplatňovať v súlade s Aarhuským dohovorom (podpísaným 25. júna 1998); |
| --- | --- |

41.

vyjadruje potešenie nad rozhodnutím Rady európskych ministrov z 2. marca 2009 o uplatňovaní zásady predchádzania pri geneticky modifikovaných kultúrach (Charta z Florencie, podpísaná 4. februára 2005), ktoré chce čo najprísnejšie a transparentnejšie uplatňovať v súlade s Aarhuským dohovorom (podpísaným 25. júna 1998);

| 42. | je znepokojený pravdepodobnými dôsledkami pestovania energetických plodín, akými sú biopalivá, ktoré si vyžadujú rozsiahle plochy, čo podnecuje najmä využívanie neobrábanej pôdy a panenskej prírody, napr. prostredníctvom zrušenia povinnosti vyňať pôdu z produkcie od jesene 2008 a prispieva k odlesňovaniu južných krajín. VR navrhuje, aby Komisia zhodnotila vplyv biopalív na biodiverzitu, životné prostredie a ekosystémy; |
| --- | --- |

42.

je znepokojený pravdepodobnými dôsledkami pestovania energetických plodín, akými sú biopalivá, ktoré si vyžadujú rozsiahle plochy, čo podnecuje najmä využívanie neobrábanej pôdy a panenskej prírody, napr. prostredníctvom zrušenia povinnosti vyňať pôdu z produkcie od jesene 2008 a prispieva k odlesňovaniu južných krajín. VR navrhuje, aby Komisia zhodnotila vplyv biopalív na biodiverzitu, životné prostredie a ekosystémy;

| 43. | konštatuje, že druhy, ekosystémy a tok súvisiacich látok presahujú administratívne hranice, najmä štátne hranice, no napriek tomu existujú územia Natura 2000 , ktoré sú rozdelené štátnou hranicou. Navrhuje preto zriadiť na európskej úrovni postavenie alebo označenie cezhraničných území (cezhraničné územie Natura 2000 , alebo dokonca označenie prírodná rezervácia alebo regionálny park) s cieľom zabezpečiť harmonizovanú starostlivosť o biodiverzitu a ekosystémy na príslušných územiach; |
| --- | --- |

43.

konštatuje, že druhy, ekosystémy a tok súvisiacich látok presahujú administratívne hranice, najmä štátne hranice, no napriek tomu existujú územia Natura 2000 , ktoré sú rozdelené štátnou hranicou. Navrhuje preto zriadiť na európskej úrovni postavenie alebo označenie cezhraničných území (cezhraničné územie Natura 2000 , alebo dokonca označenie prírodná rezervácia alebo regionálny park) s cieľom zabezpečiť harmonizovanú starostlivosť o biodiverzitu a ekosystémy na príslušných územiach;

| 44. | domnieva sa, že úspech stratégie pre zachovanie biodiverzity možno zabezpečiť len vtedy, ak si ju osvoja všetci občania, od bežných občanov až po vedúcich ekonomických činiteľov a riadiacich pracovníkov na príslušných územiach. Vyžaduje si to osvetové programy a kvalitné vzdelávanie, najmä s využitím najmodernejších komunikačných prostriedkov (internet), ale tiež prostredníctvom programov na školách. Je potrebné podnecovať k zapojeniu miestne a regionálne samosprávy, najmä regióny, ktoré sú najbližšie k občanom a napomáhať im v tejto činnosti; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že úspech stratégie pre zachovanie biodiverzity možno zabezpečiť len vtedy, ak si ju osvoja všetci občania, od bežných občanov až po vedúcich ekonomických činiteľov a riadiacich pracovníkov na príslušných územiach. Vyžaduje si to osvetové programy a kvalitné vzdelávanie, najmä s využitím najmodernejších komunikačných prostriedkov (internet), ale tiež prostredníctvom programov na školách. Je potrebné podnecovať k zapojeniu miestne a regionálne samosprávy, najmä regióny, ktoré sú najbližšie k občanom a napomáhať im v tejto činnosti;

| 45. | navrhuje odmeniť a propagovať najlepšie postupy, ktoré priaznivo vplývajú na biodiverzitu a jej vývoj; |
| --- | --- |

45.

navrhuje odmeniť a propagovať najlepšie postupy, ktoré priaznivo vplývajú na biodiverzitu a jej vývoj;

Invazívne druhy

| 46. | vyjadruje potešenie, že Komisia venuje veľkú pozornosť problému exotických invazívnych druhov, ktoré predstavujú vážne nebezpečenstvo pre miestnu biodiverzitu; |
| --- | --- |

46.

vyjadruje potešenie, že Komisia venuje veľkú pozornosť problému exotických invazívnych druhov, ktoré predstavujú vážne nebezpečenstvo pre miestnu biodiverzitu;

| 47. | opakuje svoje odporúčanie urýchlene sa zaoberať invazívnymi druhmi (CdR 159/2006 fin) prostredníctvom ráznej a jasnej stratégie so zapojením miestnych a regionálnych samospráv. Považuje za nevyhnutné vypracovať ad hoc smernicu; |
| --- | --- |

47.

opakuje svoje odporúčanie urýchlene sa zaoberať invazívnymi druhmi (CdR 159/2006 fin) prostredníctvom ráznej a jasnej stratégie so zapojením miestnych a regionálnych samospráv. Považuje za nevyhnutné vypracovať ad hoc smernicu;

| 48. | domnieva sa, že boj proti invazívnym druhom môže byť úspešný, len ak sa bude viesť na európskej úrovni. Znamená to harmonizované a intenzívne zapojenie všetkých členských štátov, najmä prostredníctvom regulačných ustanovení a ich miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom opatrení. Domnieva sa, že najúčinnejšie kroky na monitorovanie, prevenciu a odstraňovanie invazívnych druhov bude možné vykonávať na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

48.

domnieva sa, že boj proti invazívnym druhom môže byť úspešný, len ak sa bude viesť na európskej úrovni. Znamená to harmonizované a intenzívne zapojenie všetkých členských štátov, najmä prostredníctvom regulačných ustanovení a ich miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom opatrení. Domnieva sa, že najúčinnejšie kroky na monitorovanie, prevenciu a odstraňovanie invazívnych druhov bude možné vykonávať na regionálnej úrovni;

| 49. | poukazuje na skutočnosť, že na európskej úrovni neexistujú vhodné regulačné ustanovenia, napriek tomu, že osobitné texty v iných oblastiach existujú. Európska úroveň, je pritom primeraná pre kontrolu zavádzania exotických rastlinných a živočíšnych druhov; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na skutočnosť, že na európskej úrovni neexistujú vhodné regulačné ustanovenia, napriek tomu, že osobitné texty v iných oblastiach existujú. Európska úroveň, je pritom primeraná pre kontrolu zavádzania exotických rastlinných a živočíšnych druhov;

| 50. | vyjadruje ľútosť nad nesúladom vnútroštátnych ustanovení a opatrení, ktorý výrazne oslabuje účinnosť stratégií boja proti invazívnym exotickým druhom a vyzýva členské štáty, aby prijali regulačné ustanovenia umožňujúce jednotný postup; |
| --- | --- |

50.

vyjadruje ľútosť nad nesúladom vnútroštátnych ustanovení a opatrení, ktorý výrazne oslabuje účinnosť stratégií boja proti invazívnym exotickým druhom a vyzýva členské štáty, aby prijali regulačné ustanovenia umožňujúce jednotný postup;

| 51. | považuje za naliehavé zaviesť opatrenia na prísnu kontrolu dovozu, prinajmenšom úmyselného, nepôvodných druhov na územie Európy, ale upriamuje pozornosť na príčiny, ktoré vedú k prijímaniu určitých rozhodnutí alebo ich ovplyvňujú a odporúča veľkú etickú ostražitosť; |
| --- | --- |

51.

považuje za naliehavé zaviesť opatrenia na prísnu kontrolu dovozu, prinajmenšom úmyselného, nepôvodných druhov na územie Európy, ale upriamuje pozornosť na príčiny, ktoré vedú k prijímaniu určitých rozhodnutí alebo ich ovplyvňujú a odporúča veľkú etickú ostražitosť;

EÚ a globálna biodiverzita

| 52. | uznáva osobitnú zodpovednosť Európskej únie v súvislosti s globálnou biodiverzitou, tak z historického ako aj ekonomického hľadiska a vzhľadom na jej úlohu ísť príkladom; |
| --- | --- |

52.

uznáva osobitnú zodpovednosť Európskej únie v súvislosti s globálnou biodiverzitou, tak z historického ako aj ekonomického hľadiska a vzhľadom na jej úlohu ísť príkladom;

| 53. | upriamuje pozornosť na značné riziká šírenia prírodných alebo geneticky modifikovaných druhov, ktoré môžu byť invazívne, vyplývajúce z otvorenia trhov. Naliehavo preto vyzýva na zaradenie požiadaviek na zachovanie biodiverzity do všetkých medzinárodných obchodných dohôd; |
| --- | --- |

53.

upriamuje pozornosť na značné riziká šírenia prírodných alebo geneticky modifikovaných druhov, ktoré môžu byť invazívne, vyplývajúce z otvorenia trhov. Naliehavo preto vyzýva na zaradenie požiadaviek na zachovanie biodiverzity do všetkých medzinárodných obchodných dohôd;

| 54. | vyzýva členské štáty, aby prevzali plnú zodpovednosť za svoje suchozemské a morské územia ležiace za európskymi hranicami, najmä v oblastiach mimoriadne bohatých na živé druhy a územiach s originálnymi ekosystémami, aj keď sú vzdialené; |
| --- | --- |

54.

vyzýva členské štáty, aby prevzali plnú zodpovednosť za svoje suchozemské a morské územia ležiace za európskymi hranicami, najmä v oblastiach mimoriadne bohatých na živé druhy a územiach s originálnymi ekosystémami, aj keď sú vzdialené;

| 55. | vyzýva na podporu medzinárodnej spolupráce medzi regiónmi, najmä v hospodárskej a pedagogickej sfére, s cieľom podporovať kroky, ktoré majú priaznivé vplyv na trvalo udržateľné zachovanie biodiverzity na úrovni, kde by ich regióny mohli podnecovať a zároveň podporovať; |
| --- | --- |

55.

vyzýva na podporu medzinárodnej spolupráce medzi regiónmi, najmä v hospodárskej a pedagogickej sfére, s cieľom podporovať kroky, ktoré majú priaznivé vplyv na trvalo udržateľné zachovanie biodiverzity na úrovni, kde by ich regióny mohli podnecovať a zároveň podporovať;

| 56. | zdôrazňuje význam zriadenia medzinárodného panelu expertov v oblasti biodiverzity, ktorý by sa opieral o existujúce inštitúcie, akými sú Európske tematické centrum pre prírodu, IUCN (Svetová únia ochrany prírody) alebo IPBES (Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby, ktorá sa práve vytvára); |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje význam zriadenia medzinárodného panelu expertov v oblasti biodiverzity, ktorý by sa opieral o existujúce inštitúcie, akými sú Európske tematické centrum pre prírodu, IUCN (Svetová únia ochrany prírody) alebo IPBES (Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby, ktorá sa práve vytvára);

Biodiverzita a klimatické zmeny

| 57. | konštatuje, že klimatické podmienky majú výrazný vplyv na druhy a ekosystémy, a teda na samotnú biodiverzitu, čo napríklad v prípade ekologicky nestabilných systémov znamená, že je potrebné uprednostniť systémový prístup pred prístupom zameraným na druhy. Investície do prírodných oblastí by v nestabilných oblastiach mohli viesť napríklad k rozvoju nových ekosystémov; |
| --- | --- |

57.

konštatuje, že klimatické podmienky majú výrazný vplyv na druhy a ekosystémy, a teda na samotnú biodiverzitu, čo napríklad v prípade ekologicky nestabilných systémov znamená, že je potrebné uprednostniť systémový prístup pred prístupom zameraným na druhy. Investície do prírodných oblastí by v nestabilných oblastiach mohli viesť napríklad k rozvoju nových ekosystémov;

| 58. | vyzýva na také vykonanie opatrení, ktoré zabezpečia, že všetky opatrenia na boj proti emisiám skleníkových plynov nebudú mať zhubný vplyv na biodiverzitu; |
| --- | --- |

58.

vyzýva na také vykonanie opatrení, ktoré zabezpečia, že všetky opatrenia na boj proti emisiám skleníkových plynov nebudú mať zhubný vplyv na biodiverzitu;

| 59. | považuje za nevyhnutné, aby sa výrobky, najmä potraviny, vyrábali čo najbližšie k miestam, kde sa spotrebúvajú, s cieľom na jednej strane obmedziť výdavky na energiu vyplývajúce z dopravy na dlhé vzdialenosti, a na strane druhej zvýšiť potravinovú suverenitu a sebestačnosť jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

59.

považuje za nevyhnutné, aby sa výrobky, najmä potraviny, vyrábali čo najbližšie k miestam, kde sa spotrebúvajú, s cieľom na jednej strane obmedziť výdavky na energiu vyplývajúce z dopravy na dlhé vzdialenosti, a na strane druhej zvýšiť potravinovú suverenitu a sebestačnosť jednotlivých krajín;

| 60. | následne uvádza, že určité druhy prispievajú k prúdeniu skleníkových plynov, najmä CO2, na našej planéte a vyzýva, aby sa cieľ znížiť emisie skleníkových plynov zahrnul do programov na zachovanie biodiverzity napr. zachovaním tých biotopov, ktoré produkujú O2 a zachytávajú CO2 akými sú lesné biotopy a mokrade (močiare, rašeliniská...); |
| --- | --- |

60.

následne uvádza, že určité druhy prispievajú k prúdeniu skleníkových plynov, najmä CO2, na našej planéte a vyzýva, aby sa cieľ znížiť emisie skleníkových plynov zahrnul do programov na zachovanie biodiverzity napr. zachovaním tých biotopov, ktoré produkujú O2 a zachytávajú CO2 akými sú lesné biotopy a mokrade (močiare, rašeliniská...);

| 61. | konštatuje obnovený záujem o lesy, ktoré sú opäť považované za zdroje obnoviteľnej energie a zdôrazňuje, že je potrebné, aby tento záujem nemal za následok nové postupy (monokultiváciu, krátke rotačné cykly...) nepriaznivo vplývajúce na biodiverzitu; |
| --- | --- |

61.

konštatuje obnovený záujem o lesy, ktoré sú opäť považované za zdroje obnoviteľnej energie a zdôrazňuje, že je potrebné, aby tento záujem nemal za následok nové postupy (monokultiváciu, krátke rotačné cykly...) nepriaznivo vplývajúce na biodiverzitu;

| 62. | zdôrazňuje požiadavku, aby súčasné investície a činnosti v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré spôsobujú zmeny biotopov alebo majú nepriaznivé dôsledky na biodiverzitu (najmä minielektrárne a vodné elektrárne), využívali prírodné zdroje a dodržiavali pritom základné podmienky zaručujúce prežitie a kontinuitu potenciálnej biodiverzity povodí. Prípadný pokles výnosnosti danej činnosti v dôsledku rešpektovania biodiverzity neposkytuje v žiadnom prípade právo na získanie kompenzácie vo forme štátnej pomoci, pretože ide o záväznú povinnosť. Takisto by sa mal rozhodne zachovať ekologický koridor, ktorým je vodný tok a riečna nížina, aby sa predišlo izolácii obcí; |
| --- | --- |

62.

zdôrazňuje požiadavku, aby súčasné investície a činnosti v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré spôsobujú zmeny biotopov alebo majú nepriaznivé dôsledky na biodiverzitu (najmä minielektrárne a vodné elektrárne), využívali prírodné zdroje a dodržiavali pritom základné podmienky zaručujúce prežitie a kontinuitu potenciálnej biodiverzity povodí. Prípadný pokles výnosnosti danej činnosti v dôsledku rešpektovania biodiverzity neposkytuje v žiadnom prípade právo na získanie kompenzácie vo forme štátnej pomoci, pretože ide o záväznú povinnosť. Takisto by sa mal rozhodne zachovať ekologický koridor, ktorým je vodný tok a riečna nížina, aby sa predišlo izolácii obcí;

Vedomostná základňa

| 63. | zdôrazňuje potrebu disponovať spoľahlivými informáciami o biodiverzite, o jej stave a fungovaní ekosystémov a potrebu, aby boli tieto informácie dostupné v čo najväčšej miere; |
| --- | --- |

63.

zdôrazňuje potrebu disponovať spoľahlivými informáciami o biodiverzite, o jej stave a fungovaní ekosystémov a potrebu, aby boli tieto informácie dostupné v čo najväčšej miere;

| 64. | zdôrazňuje význam výskumu v oblasti prírodných vied a ekológie. Mala by preto byť vytvorená sieť chránených oblastí a/alebo oblastí „wilderness“, v ktorých by sa pozorovali prírodné zmeny, najmä zmeny spôsobené klimatickými zmenami; |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje význam výskumu v oblasti prírodných vied a ekológie. Mala by preto byť vytvorená sieť chránených oblastí a/alebo oblastí „wilderness“, v ktorých by sa pozorovali prírodné zmeny, najmä zmeny spôsobené klimatickými zmenami;

| 65. | navrhuje rozvíjať výskumy zamerané na kvalitnejšie meranie a analyzovanie skutočnej hodnoty (kultúrnej, ako aj ekonomickej) biodiverzity a ekosystémových služieb, ktorú prinášajú. Na týchto výskumoch by mali spolupracovať odborníci z rozličných dotknutých oblastí, aby sa tak dosiahol systematický prístup a dospelo sa k celkovej vízii, ktorá bude zohľadňovať prírodné, ako aj kultúrne prvky; |
| --- | --- |

65.

navrhuje rozvíjať výskumy zamerané na kvalitnejšie meranie a analyzovanie skutočnej hodnoty (kultúrnej, ako aj ekonomickej) biodiverzity a ekosystémových služieb, ktorú prinášajú. Na týchto výskumoch by mali spolupracovať odborníci z rozličných dotknutých oblastí, aby sa tak dosiahol systematický prístup a dospelo sa k celkovej vízii, ktorá bude zohľadňovať prírodné, ako aj kultúrne prvky;

| 66. | zdôrazňuje potrebu objaviť a jasne určiť na národnej a regionálnej úrovni najzávažnejšie príčiny narúšania biodiverzity a súvisiaceho úbytku ekosystémových služieb s cieľom vypracovať a uplatňovať účinné stratégie na jej zachovanie; |
| --- | --- |

66.

zdôrazňuje potrebu objaviť a jasne určiť na národnej a regionálnej úrovni najzávažnejšie príčiny narúšania biodiverzity a súvisiaceho úbytku ekosystémových služieb s cieľom vypracovať a uplatňovať účinné stratégie na jej zachovanie;

| 67. | zdôrazňuje nevyhnutnú potrebu vypracovať alebo vylepšiť všetky príslušné ukazovatele (napr. SEBI-2010) schválené na európskej úrovni na operatívne monitorovanie vývoja biodiverzity, jej stavu a fungovania ekosystémov; |
| --- | --- |

67.

zdôrazňuje nevyhnutnú potrebu vypracovať alebo vylepšiť všetky príslušné ukazovatele (napr. SEBI-2010) schválené na európskej úrovni na operatívne monitorovanie vývoja biodiverzity, jej stavu a fungovania ekosystémov;

| 68. | vyzýva členské štáty, aby oživili a obnovili vzdelávanie, predovšetkým vyššieho stupňa, v oblasti prírodných vied, najmä v oblasti práce v teréne, a pri identifikácii druhov a ekosystémov; |
| --- | --- |

68.

vyzýva členské štáty, aby oživili a obnovili vzdelávanie, predovšetkým vyššieho stupňa, v oblasti prírodných vied, najmä v oblasti práce v teréne, a pri identifikácii druhov a ekosystémov;

| 69. | vyzýva členské štáty, aby informácie o biodiverzite začlenili do vyššieho odborného vzdelávania a odbornej prípravy (územné plánovanie, poľnohospodárstvo, tvorba infraštruktúry, ekonómia, urbanizmus...); |
| --- | --- |

69.

vyzýva členské štáty, aby informácie o biodiverzite začlenili do vyššieho odborného vzdelávania a odbornej prípravy (územné plánovanie, poľnohospodárstvo, tvorba infraštruktúry, ekonómia, urbanizmus...);

Kľúčové podporné opatrenia

| 70. | zdôrazňuje naliehavú potrebu poskytnúť národným, miestnym a regionálnym samosprávam ľudské, technické a finančné zdroje potrebné na podporu trvalo udržateľných programov, čiže programov na obdobie po roku 2010 s cieľom zabezpečiť dlhodobé udržanie biodiverzity; |
| --- | --- |

70.

zdôrazňuje naliehavú potrebu poskytnúť národným, miestnym a regionálnym samosprávam ľudské, technické a finančné zdroje potrebné na podporu trvalo udržateľných programov, čiže programov na obdobie po roku 2010 s cieľom zabezpečiť dlhodobé udržanie biodiverzity;

| 71. | požaduje vyčlenenie vyšších objemov rozpočtových prostriedkov z príslušných nástrojov a zjednodušenie schvaľovacích konaní, bez obmedzenia priaznivého vplyvu na biodiverzitu, najmä LIFE+, ale tiež lepšie využívanie fondov EFRR, EPFRV, FEP v prospech zachovania biodiverzity; |
| --- | --- |

71.

požaduje vyčlenenie vyšších objemov rozpočtových prostriedkov z príslušných nástrojov a zjednodušenie schvaľovacích konaní, bez obmedzenia priaznivého vplyvu na biodiverzitu, najmä LIFE+, ale tiež lepšie využívanie fondov EFRR, EPFRV, FEP v prospech zachovania biodiverzity;

| 72. | vyjadruje želanie prísne uplatňovať ekologickú podmienenosť pri prideľovaní príslušných finančných dotácií podľa kritérií s jasnými a spoľahlivými ukazovateľmi, akými sú ukazovatele vyplývajúce zo SEBI-2010; |
| --- | --- |

72.

vyjadruje želanie prísne uplatňovať ekologickú podmienenosť pri prideľovaní príslušných finančných dotácií podľa kritérií s jasnými a spoľahlivými ukazovateľmi, akými sú ukazovatele vyplývajúce zo SEBI-2010;

| 73. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby administratívne a logistické tímy navzájom úzko spolupracovali od samotného zrodu projektu s cieľom zabezpečiť systémový prístup (t. j. súlad všetkých rozličných súvisiacich dynamických prvkov), či už ide o tímy Komisie, členských štátov alebo miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

73.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby administratívne a logistické tímy navzájom úzko spolupracovali od samotného zrodu projektu s cieľom zabezpečiť systémový prístup (t. j. súlad všetkých rozličných súvisiacich dynamických prvkov), či už ide o tímy Komisie, členských štátov alebo miestnych a regionálnych samospráv;

| 74. | zdôrazňuje potrebu realizovať vedecko-výskumné programy, najmä v oblasti prírodných vied a ekológie s cieľom získať nevyhnutné znalosti potrebné na zastavenie narušovania biodiverzity a zdôrazňuje význam zamerať programy formovania znalostí a rozvoja vedeckých kariér (napr. prostredníctvom európskych štipendií) na témy biodiverzity, tak v oblasti vied o živote, ako aj spoločenských vied; |
| --- | --- |

74.

zdôrazňuje potrebu realizovať vedecko-výskumné programy, najmä v oblasti prírodných vied a ekológie s cieľom získať nevyhnutné znalosti potrebné na zastavenie narušovania biodiverzity a zdôrazňuje význam zamerať programy formovania znalostí a rozvoja vedeckých kariér (napr. prostredníctvom európskych štipendií) na témy biodiverzity, tak v oblasti vied o živote, ako aj spoločenských vied;

| 75. | zdôrazňuje význam pedagogickej činnosti, zameranej predovšetkým na žiakov, študentov a mládež všeobecne, ktorá sa usiluje o to, aby si problematiku biodiverzity a jej riešenia osvojili všetci občania, t.j. všetky sociálne skupiny. Tieto aktivity by mali vychádzať z blízkosti miestnych a regionálnych samospráv k občanovi; |
| --- | --- |

75.

zdôrazňuje význam pedagogickej činnosti, zameranej predovšetkým na žiakov, študentov a mládež všeobecne, ktorá sa usiluje o to, aby si problematiku biodiverzity a jej riešenia osvojili všetci občania, t.j. všetky sociálne skupiny. Tieto aktivity by mali vychádzať z blízkosti miestnych a regionálnych samospráv k občanovi;

Dohľad

| 76. | konštatuje, že konkrétne výsledky opatrení na zachovanie biodiverzity sa ukážu v dlhodobom horizonte po roku 2010, dokonca/či až 2020. Z tohto dôvodu hodnotenie výsledkov po dvoch rokoch preukáže len účinnosť vykonávania kampaní; |
| --- | --- |

76.

konštatuje, že konkrétne výsledky opatrení na zachovanie biodiverzity sa ukážu v dlhodobom horizonte po roku 2010, dokonca/či až 2020. Z tohto dôvodu hodnotenie výsledkov po dvoch rokoch preukáže len účinnosť vykonávania kampaní;

| 77. | konštatuje, že hodnotenie biodiverzity nemôže vychádzať len z počtu živých druhov, ale musí plne zahŕňať aj ich interakcie a zložitosť a fungovanie ekosystémov; |
| --- | --- |

77.

konštatuje, že hodnotenie biodiverzity nemôže vychádzať len z počtu živých druhov, ale musí plne zahŕňať aj ich interakcie a zložitosť a fungovanie ekosystémov;

| 78. | vyzýva na podporu environmentálnych združení s cieľom zhodnotiť ich poznatky v rámci sledovania zmien biodiverzity a upozorňovania na ne a sprístupniť ich miestnym a regionálnym orgánom; |
| --- | --- |

78.

vyzýva na podporu environmentálnych združení s cieľom zhodnotiť ich poznatky v rámci sledovania zmien biodiverzity a upozorňovania na ne a sprístupniť ich miestnym a regionálnym orgánom;

| 79. | vyzýva na vytvorenie dôležitého „Strediska pre monitorovanie biodiverzity“ (mohlo by byť súčasťou rozšíreného Európskeho tematického centra pre prírodu) v rámci pokračovania prístupu k terajšiemu priebežnému hodnoteniu. Bolo by vhodné, keby toto stredisko podporovali strediská na národnej, regionálnej úrovni a ostatných nižších úrovniach. |
| --- | --- |

79.

vyzýva na vytvorenie dôležitého „Strediska pre monitorovanie biodiverzity“ (mohlo by byť súčasťou rozšíreného Európskeho tematického centra pre prírodu) v rámci pokračovania prístupu k terajšiemu priebežnému hodnoteniu. Bolo by vhodné, keby toto stredisko podporovali strediská na národnej, regionálnej úrovni a ostatných nižších úrovniach.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/54

---

Stanovisko Výboru regiónov „nakladanie s biologickým odpadom v Európskej únii“

(2009/C 211/07)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | navrhuje, aby sa opatrenia a obmedzenia v oblasti nakladania s biologickým odpadom určovali na úrovni členských štátov. Príslušné orgány, ktorými sú v mnohých členských štátoch miestne a regionálne orgány, by mali mať slobodu voľby takých spôsobov spracovania biologického odpadu, ktoré budú prispôsobené miestnym danostiam, ekologicky vhodné a efektívne; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby sa opatrenia a obmedzenia v oblasti nakladania s biologickým odpadom určovali na úrovni členských štátov. Príslušné orgány, ktorými sú v mnohých členských štátoch miestne a regionálne orgány, by mali mať slobodu voľby takých spôsobov spracovania biologického odpadu, ktoré budú prispôsobené miestnym danostiam, ekologicky vhodné a efektívne;

| — | zdôrazňuje, že nadradeným cieľom je čo najviac zamedziť vzniku biologického odpadu. Prihovára sa za informačné kampane na zlepšenie povedomia, za to, aby sa vyhadzovalo menej potravín, za výhľadové územné plánovanie, koncepciu tzv. inteligentného záhradkárstva, kompostovanie v domácnostiach, a za to, aby sa pritom verejné obstarávanie považovalo za dôležitý prostriedok; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že nadradeným cieľom je čo najviac zamedziť vzniku biologického odpadu. Prihovára sa za informačné kampane na zlepšenie povedomia, za to, aby sa vyhadzovalo menej potravín, za výhľadové územné plánovanie, koncepciu tzv. inteligentného záhradkárstva, kompostovanie v domácnostiach, a za to, aby sa pritom verejné obstarávanie považovalo za dôležitý prostriedok;

| — | je presvedčený, že opatrenia jednotlivých štátov na obmedzenie skládkovania biologického odpadu nad hranice stanovené smernicou EÚ o skládkovaní v kombinácii s podporou EÚ pri investíciách do infraštruktúry urýchlia prechod od skládkovania k iným, udržateľnejším spôsobom nakladania s biologickým odpadom; |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že opatrenia jednotlivých štátov na obmedzenie skládkovania biologického odpadu nad hranice stanovené smernicou EÚ o skládkovaní v kombinácii s podporou EÚ pri investíciách do infraštruktúry urýchlia prechod od skládkovania k iným, udržateľnejším spôsobom nakladania s biologickým odpadom;

| — | vyzýva na separovaný zber biologického odpadu, ktorý má byť čiastočne prostriedkom na zabezpečenie kvality, s takými spôsobmi zberu, ktoré budú určované miestnymi danosťami a mali by sa v členských štátoch zaviesť ako jeden z mnohých prostriedkov rozvoja nakladania s biologickým odpadom; |
| --- | --- |

—

vyzýva na separovaný zber biologického odpadu, ktorý má byť čiastočne prostriedkom na zabezpečenie kvality, s takými spôsobmi zberu, ktoré budú určované miestnymi danosťami a mali by sa v členských štátoch zaviesť ako jeden z mnohých prostriedkov rozvoja nakladania s biologickým odpadom;

| — | je presvedčený, že EÚ musí stanoviť formu a rámec separovaného zberu a ciele recyklovania, pričom každý členský štát musí mať možnosť stanoviť vlastné ciele vychádzajúc z miestnych, regionálnych a celoštátnych daností a potrieb. Nelegislatívne ciele na úrovni EÚ by mali byť progresívne, pretože výroba hnojív predpokladá zaručenú kvalitu pri spracovaní biologického odpadu. Ak ide o látky ohrozujúce životné prostredie a ľudské zdravie, musia normy kvality pre kompost a jemu podobné produkty z biologického odpadu platiť jednotne v celej EÚ. |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že EÚ musí stanoviť formu a rámec separovaného zberu a ciele recyklovania, pričom každý členský štát musí mať možnosť stanoviť vlastné ciele vychádzajúc z miestnych, regionálnych a celoštátnych daností a potrieb. Nelegislatívne ciele na úrovni EÚ by mali byť progresívne, pretože výroba hnojív predpokladá zaručenú kvalitu pri spracovaní biologického odpadu. Ak ide o látky ohrozujúce životné prostredie a ľudské zdravie, musia normy kvality pre kompost a jemu podobné produkty z biologického odpadu platiť jednotne v celej EÚ.

| Spravodajkyňa | : | Mona-Lisa NORRMAN (SE/SES), členka regionálnej rady Jämtlandu |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

Mona-Lisa NORRMAN (SE/SES), členka regionálnej rady Jämtlandu

Referenčný dokument

Zelená kniha o nakladaní s biologickým odpadom v Európskej únii

KOM(2008) 811 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta zelenú knihu, ktorej hlavným zámerom je odstrániť spojitosť hospodárskeho rastu a rastúceho množstva odpadov v Európskej únii. Ide aj o dôležitý cieľ stratégie EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorou sa prísne predpisy o ochrane životného prostredia a sociálna súdržnosť majú spojiť s udržateľným a dynamickým hospodárstvom. |
| --- | --- |

1.

víta zelenú knihu, ktorej hlavným zámerom je odstrániť spojitosť hospodárskeho rastu a rastúceho množstva odpadov v Európskej únii. Ide aj o dôležitý cieľ stratégie EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorou sa prísne predpisy o ochrane životného prostredia a sociálna súdržnosť majú spojiť s udržateľným a dynamickým hospodárstvom.

| 2. | Konštatuje, že vznik odpadov a nakladanie s odpadmi sú v Európskej únii a vo svete ekologickým a zdravotným problémom, ktorý sa vo všeobecnosti bezprostredne týka miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov, ktoré nesú zodpovednosť a majú na starosti organizáciu. Okrem toho výbor konštatuje, že každý, kto sa podieľa na nakladaní s odpadmi nesie zodpovednosť za zabezpečenie vysokého stupňa ochrany životného prostredia a ľudského zdravia. Nakladanie s odpadmi je preto službou všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

2.

Konštatuje, že vznik odpadov a nakladanie s odpadmi sú v Európskej únii a vo svete ekologickým a zdravotným problémom, ktorý sa vo všeobecnosti bezprostredne týka miestnych a regionálnych orgánov ako subjektov, ktoré nesú zodpovednosť a majú na starosti organizáciu. Okrem toho výbor konštatuje, že každý, kto sa podieľa na nakladaní s odpadmi nesie zodpovednosť za zabezpečenie vysokého stupňa ochrany životného prostredia a ľudského zdravia. Nakladanie s odpadmi je preto službou všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES.

| 3. | Konštatuje, že nadradený ciel spočíva v tom, aby sa čo najviac zamedzilo vzniku biologického odpadu. Inštitúcie EÚ aj členské štáty sa musia postarať o to, aby sa splnil tento cieľ, ktorý je verejným záujmom v súlade s článkom 16 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

3.

Konštatuje, že nadradený ciel spočíva v tom, aby sa čo najviac zamedzilo vzniku biologického odpadu. Inštitúcie EÚ aj členské štáty sa musia postarať o to, aby sa splnil tento cieľ, ktorý je verejným záujmom v súlade s článkom 16 Zmluvy o ES.

| 4. | Konštatuje, že preprava odpadov prestavuje značný podiel na rozsahu dopravy v EÚ, čo predstavuje klimatický problém, ktorý sa musí riešiť. S biologickým odpadom by sa preto malo nakladať v súlade so zásadou uvedenou v článku 174 ods. 2 Zmluvy o ES, podľa ktorej sa škody na životnom prostredí musia naprávať prioritne pri zdroji. Preto sa pri nakladaní s biologickým odpadom musia brať do úvahy dopravné a infraštruktúrne hľadiská. Pri tejto práci sú dôležitým nástrojom programy odpadového hospodárstva, ktoré sa majú vypracovať podľa smernice 2008/98/ES o odpade. |
| --- | --- |

4.

Konštatuje, že preprava odpadov prestavuje značný podiel na rozsahu dopravy v EÚ, čo predstavuje klimatický problém, ktorý sa musí riešiť. S biologickým odpadom by sa preto malo nakladať v súlade so zásadou uvedenou v článku 174 ods. 2 Zmluvy o ES, podľa ktorej sa škody na životnom prostredí musia naprávať prioritne pri zdroji. Preto sa pri nakladaní s biologickým odpadom musia brať do úvahy dopravné a infraštruktúrne hľadiská. Pri tejto práci sú dôležitým nástrojom programy odpadového hospodárstva, ktoré sa majú vypracovať podľa smernice 2008/98/ES o odpade.

| 5. | Konštatuje, že zelená kniha sa týka mnohých politických oblastí: od odpadov, klímy, energetiky a dopravy, cez poľnohospodárstvo, spotrebu a výrobu potravín, až po hospodársku súťaž a voľný pohyb. Výbor vychádza z toho, že Komisia sa pri ďalšom rozvoji odpadového hospodárstva bude pridŕžať článku 6 Zmluvy o ES a že v jednotlivých oblastiach politiky bude brať do úvahy tie aspekty ochrany životného prostredia, ktoré sú relevantné pri nakladaní s biologickým odpadom. |
| --- | --- |

5.

Konštatuje, že zelená kniha sa týka mnohých politických oblastí: od odpadov, klímy, energetiky a dopravy, cez poľnohospodárstvo, spotrebu a výrobu potravín, až po hospodársku súťaž a voľný pohyb. Výbor vychádza z toho, že Komisia sa pri ďalšom rozvoji odpadového hospodárstva bude pridŕžať článku 6 Zmluvy o ES a že v jednotlivých oblastiach politiky bude brať do úvahy tie aspekty ochrany životného prostredia, ktoré sú relevantné pri nakladaní s biologickým odpadom.

| 6. | Považuje za dôležité, aby sa podporoval hlavne rozvoj miestnych trhov s biologickým odpadom. Biologický odpad by sa mal považovať za hodnotný prírodný zdroj, ktorý je surovinou na výrobu kompostu veľmi dôležitého pre zachovanie úrodnosti pôdy, obmedzenie používania energeticky náročných priemyselných hnojív a zvýšenie schopnosti pôdy zadržiavať vodu (a teda zníženie výskytu povrchových odtokov a náhlych záplav). Trh s biologickým odpadom sa má podľa názoru výboru riadiť zásadami zakotvenými v zmluve, teda zásadou prevencie a zásadou, že „náhradu škody hradí znečisťovateľ“. Ide o dôležitý predpoklad toho, že budúce návrhy Komisie o nakladaní s biologickým odpadom budú zodpovedať očakávaniam občanov a ich nárokom týkajúcim sa vierohodného riešenia problematiky odpadov. Trh s biologickým odpadom sa musí ďalej rozvíjať a analyzovať, aby z pohľadu členských štátov i z pohľadu EÚ nebol ani málo, ani príliš regulovaný. Dôležitými nástrojmi sú pritom programy odpadového hospodárstva. |
| --- | --- |

6.

Považuje za dôležité, aby sa podporoval hlavne rozvoj miestnych trhov s biologickým odpadom. Biologický odpad by sa mal považovať za hodnotný prírodný zdroj, ktorý je surovinou na výrobu kompostu veľmi dôležitého pre zachovanie úrodnosti pôdy, obmedzenie používania energeticky náročných priemyselných hnojív a zvýšenie schopnosti pôdy zadržiavať vodu (a teda zníženie výskytu povrchových odtokov a náhlych záplav). Trh s biologickým odpadom sa má podľa názoru výboru riadiť zásadami zakotvenými v zmluve, teda zásadou prevencie a zásadou, že „náhradu škody hradí znečisťovateľ“. Ide o dôležitý predpoklad toho, že budúce návrhy Komisie o nakladaní s biologickým odpadom budú zodpovedať očakávaniam občanov a ich nárokom týkajúcim sa vierohodného riešenia problematiky odpadov. Trh s biologickým odpadom sa musí ďalej rozvíjať a analyzovať, aby z pohľadu členských štátov i z pohľadu EÚ nebol ani málo, ani príliš regulovaný. Dôležitými nástrojmi sú pritom programy odpadového hospodárstva.

| 7. | Súhlasí s názorom Komisie, podľa ktorého treba príslušným orgánom v členských štátoch prenechať voľbu spôsobu spracovania odpadu vychádzajúc pritom z miestnych a regionálnych daností. Ide o dôležitý predpoklad na to, aby sa vyvinuli také spôsoby spracovania biologického odpadu, ktoré budú prispôsobené miestnym danostiam, ekologicky vhodné a efektívne. Okrem iného sa musia zohľadňovať tieto dôležité činitele: podnebie, geologické a pôdne pomery, dopyt po komposte, energetika, hustota obyvateľstva, množstvá odpadu, fyzické predpoklady, napr. infraštruktúra atď., miestna angažovanosť a fungujúci dialóg zodpovedných úradov s ostatnými aktérmi a v neposlednom rade s občanmi. V tejto oblasti sa jasne ukazuje, že dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ zohráva zásada subsidiarity, zásada samosprávy miest a obcí a zásada blízkosti k občanom. |
| --- | --- |

7.

Súhlasí s názorom Komisie, podľa ktorého treba príslušným orgánom v členských štátoch prenechať voľbu spôsobu spracovania odpadu vychádzajúc pritom z miestnych a regionálnych daností. Ide o dôležitý predpoklad na to, aby sa vyvinuli také spôsoby spracovania biologického odpadu, ktoré budú prispôsobené miestnym danostiam, ekologicky vhodné a efektívne. Okrem iného sa musia zohľadňovať tieto dôležité činitele: podnebie, geologické a pôdne pomery, dopyt po komposte, energetika, hustota obyvateľstva, množstvá odpadu, fyzické predpoklady, napr. infraštruktúra atď., miestna angažovanosť a fungujúci dialóg zodpovedných úradov s ostatnými aktérmi a v neposlednom rade s občanmi. V tejto oblasti sa jasne ukazuje, že dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ zohráva zásada subsidiarity, zásada samosprávy miest a obcí a zásada blízkosti k občanom.

| 8. | Poukazuje na to, že v zelenej knihe je biologický odpad definovaný v súlade s článkom 3 ods. 4 smernice EÚ o odpade. Výbor regiónov súhlasí s obavami Komisie týkajúcimi sa príliš širokej definície pojmu „biologický odpad“, ktorá by mohla spôsobovať ťažkosti pri predchádzaní vzniku biologického odpadu a jeho účinnom spracovaní. Výbor žiada Komisiu, aby vypracovala hodnotenie vplyvu definície pojmu navrhovanej v zelenej knihe. |
| --- | --- |

8.

Poukazuje na to, že v zelenej knihe je biologický odpad definovaný v súlade s článkom 3 ods. 4 smernice EÚ o odpade. Výbor regiónov súhlasí s obavami Komisie týkajúcimi sa príliš širokej definície pojmu „biologický odpad“, ktorá by mohla spôsobovať ťažkosti pri predchádzaní vzniku biologického odpadu a jeho účinnom spracovaní. Výbor žiada Komisiu, aby vypracovala hodnotenie vplyvu definície pojmu navrhovanej v zelenej knihe.

| 9. | Pripomína Komisii, že budovanie spoločenskej infraštruktúry na nakladanie s odpadmi, okrem iného s biologickým odpadom je výzvou pre verejné orgány aj pre súkromné subjekty. Solídne programy odpadového hospodárstva, ktoré schvália celoštátne, regionálne alebo miestne orgány, sú nástrojom na vytvorenie fungujúcej infraštruktúry na nakladanie s odpadmi. Dôležité je, aby boli programy odpadového hospodárstva zosúladené s inými programami spoločenského rozvoja. Programy odpadového hospodárstva by sa mohli využívať okrem iného na sledovanie nakladania s biologickým odpadom v členských štátoch a ako nástroj na výmenu skúseností. |
| --- | --- |

9.

Pripomína Komisii, že budovanie spoločenskej infraštruktúry na nakladanie s odpadmi, okrem iného s biologickým odpadom je výzvou pre verejné orgány aj pre súkromné subjekty. Solídne programy odpadového hospodárstva, ktoré schvália celoštátne, regionálne alebo miestne orgány, sú nástrojom na vytvorenie fungujúcej infraštruktúry na nakladanie s odpadmi. Dôležité je, aby boli programy odpadového hospodárstva zosúladené s inými programami spoločenského rozvoja. Programy odpadového hospodárstva by sa mohli využívať okrem iného na sledovanie nakladania s biologickým odpadom v členských štátoch a ako nástroj na výmenu skúseností.

| 10. | Zastáva názor, že na vývoj ekologicky vhodných a efektívnych spôsobov nakladania s biologickým odpadom, ktoré budú prispôsobené miestnym pomerom, je potrebná hospodárska podpora a väčšie investície do výskumu a vývoja. Výbor regiónov sa prihovára za to, aby EU financovala budovanie infraštruktúry a trhov na udržateľné nakladanie s biologickým odpadom, ktoré budú prispôsobené miestnym pomerom. Financovanie EÚ v tejto oblasti musí zahŕňať porovnávanie výkonnosti, musí byť spojené s príslušným výskumom a riadiť sa zásadami platnými pre celé hospodárstvo. |
| --- | --- |

10.

Zastáva názor, že na vývoj ekologicky vhodných a efektívnych spôsobov nakladania s biologickým odpadom, ktoré budú prispôsobené miestnym pomerom, je potrebná hospodárska podpora a väčšie investície do výskumu a vývoja. Výbor regiónov sa prihovára za to, aby EU financovala budovanie infraštruktúry a trhov na udržateľné nakladanie s biologickým odpadom, ktoré budú prispôsobené miestnym pomerom. Financovanie EÚ v tejto oblasti musí zahŕňať porovnávanie výkonnosti, musí byť spojené s príslušným výskumom a riadiť sa zásadami platnými pre celé hospodárstvo.

Pripomienky k iniciatíve

Otázka 1: Predchádzanie vzniku odpadov

| 11. | Konštatuje, že veľké množstvá biologického odpadu, ktoré spadajú pod definíciu uvedenú v zelenej knihe vznikajú výrobou potravín a ich spotrebou v spoločnosti. Vo Veľkej Británii sa vyhadzuje až 35 % všetkých nakúpených potravín. Pri nákupe dochádza k stále väčšiemu ovplyvňovaniu trendmi. Vyvíjajú sa jedlá na rýchlu prípravu, hotové jedlá a polotovary, a na ušetrenie času a peňazí sa nakupuje vo veľkých množstvách. Výbor regiónov sa prihovára za informačné kampane, aby sa u výrobcov i spotrebiteľov vypestovalo povedomie o súvislostiach medzi spotrebou, výrobou, nákladmi, odpadmi, životným prostredím a zdravím. Malo by sa pracovať na tom, aby sa v potravinárskom priemysle, obchode, gastronómii, zdravotníctve, školách atď. vyhadzovalo menej potravín. Výbor sa prihovára za väčšie snahy vo výskume a vývoji v oblasti trvalej udržateľnosti výroby a spotreby. |
| --- | --- |

11.

Konštatuje, že veľké množstvá biologického odpadu, ktoré spadajú pod definíciu uvedenú v zelenej knihe vznikajú výrobou potravín a ich spotrebou v spoločnosti. Vo Veľkej Británii sa vyhadzuje až 35 % všetkých nakúpených potravín. Pri nákupe dochádza k stále väčšiemu ovplyvňovaniu trendmi. Vyvíjajú sa jedlá na rýchlu prípravu, hotové jedlá a polotovary, a na ušetrenie času a peňazí sa nakupuje vo veľkých množstvách. Výbor regiónov sa prihovára za informačné kampane, aby sa u výrobcov i spotrebiteľov vypestovalo povedomie o súvislostiach medzi spotrebou, výrobou, nákladmi, odpadmi, životným prostredím a zdravím. Malo by sa pracovať na tom, aby sa v potravinárskom priemysle, obchode, gastronómii, zdravotníctve, školách atď. vyhadzovalo menej potravín. Výbor sa prihovára za väčšie snahy vo výskume a vývoji v oblasti trvalej udržateľnosti výroby a spotreby.

| 12. | Navrhuje iniciatívu na objasnenie a zviditeľnenie súvislostí medzi právnymi úpravami EÚ, hospodárskou podporou a postupmi v oblasti poľnohospodárstva, potravinárstva a vzniku biologického odpadu. |
| --- | --- |

12.

Navrhuje iniciatívu na objasnenie a zviditeľnenie súvislostí medzi právnymi úpravami EÚ, hospodárskou podporou a postupmi v oblasti poľnohospodárstva, potravinárstva a vzniku biologického odpadu.

| 13. | Za dôležitý rozmer pri rozvoji tzv. trvalo udržateľných miest považuje výhľadové územné plánovanie, ktoré vytvorí predpoklady trvalo udržateľnej spotreby a výroby. Príkladom je intenzívnejšie usídľovanie obchodov s potravinami v obytných zónach, ktoré sú alternatívou umiestňovania takýchto obchodov na periférii. Územné plánovanie, ktoré vo väčšej miere vychádza z menších priestorov, podporuje udržateľnejšie nákupné zvyklosti, a bolo by tak príspevkom k zabráneniu vzniku biologického odpadu. |
| --- | --- |

13.

Za dôležitý rozmer pri rozvoji tzv. trvalo udržateľných miest považuje výhľadové územné plánovanie, ktoré vytvorí predpoklady trvalo udržateľnej spotreby a výroby. Príkladom je intenzívnejšie usídľovanie obchodov s potravinami v obytných zónach, ktoré sú alternatívou umiestňovania takýchto obchodov na periférii. Územné plánovanie, ktoré vo väčšej miere vychádza z menších priestorov, podporuje udržateľnejšie nákupné zvyklosti, a bolo by tak príspevkom k zabráneniu vzniku biologického odpadu.

| 14. | Zastáva názor, že by sa mala rozvíjať koncepcia tzv. inteligentného záhradkárstva a mal by sa podporovať výskum a vývoj v tejto oblasti. Kompostovanie s miestnym získavaním kompostu z ošetrovania záhrad, parkov a ostatnej verejnej zelene je dopravne menej náročné, pričom sa získava produkt vyššej akosti a nakladanie s biologickým odpadom je bezpečnejšie. Podľa možnosti by sa malo podporovať kompostovanie v domácnostiach, čím sa vytvorí miestny kolobeh biologického odpadu, ale zároveň sa podporí a využije angažovanosť občanov. |
| --- | --- |

14.

Zastáva názor, že by sa mala rozvíjať koncepcia tzv. inteligentného záhradkárstva a mal by sa podporovať výskum a vývoj v tejto oblasti. Kompostovanie s miestnym získavaním kompostu z ošetrovania záhrad, parkov a ostatnej verejnej zelene je dopravne menej náročné, pričom sa získava produkt vyššej akosti a nakladanie s biologickým odpadom je bezpečnejšie. Podľa možnosti by sa malo podporovať kompostovanie v domácnostiach, čím sa vytvorí miestny kolobeh biologického odpadu, ale zároveň sa podporí a využije angažovanosť občanov.

| 15. | Poukazuje na to, že verejné obstarávanie, ktoré predstavuje 14 % HDP EÚ, je dôležitým nástrojom na zabránenie vzniku biologického odpadu. Mali by sa podniknúť iniciatívy súvisiace so vznikom a spracovaním biologického odpadu, ktoré rozvinú dialóg medzi verejným sektorom, výrobcami tovarov a poskytovateľmi služieb. Malo by sa ďalej rozvíjať zadávanie zákaziek na technické vybavenie v oblasti potravín, aby sa výrobky a služby mohli vyvíjať v spolupráci výrobcov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

15.

Poukazuje na to, že verejné obstarávanie, ktoré predstavuje 14 % HDP EÚ, je dôležitým nástrojom na zabránenie vzniku biologického odpadu. Mali by sa podniknúť iniciatívy súvisiace so vznikom a spracovaním biologického odpadu, ktoré rozvinú dialóg medzi verejným sektorom, výrobcami tovarov a poskytovateľmi služieb. Malo by sa ďalej rozvíjať zadávanie zákaziek na technické vybavenie v oblasti potravín, aby sa výrobky a služby mohli vyvíjať v spolupráci výrobcov a spotrebiteľov.

Otázka 2: Obmedzenie množstva biologicky rozložiteľného odpadu, ktorý je povolený na skládkach

| 16. | Poukazuje na to, že v záujme splnenia environmentálnych požiadaviek EÚ, a najmä smernice o skládkovaní (1999/31/ES), investovali miestne a regionálne orgány veľký objem finančných prostriedkov, vypracovali príslušné dlhodobé stratégie a vybudovali partnerstvá. Tieto skutočnosti je potrebné zohľadniť pri zvažovaní budúcich iniciatív týkajúcich sa biologického odpadu, aby sa predišlo ich ohrozeniu. |
| --- | --- |

16.

Poukazuje na to, že v záujme splnenia environmentálnych požiadaviek EÚ, a najmä smernice o skládkovaní (1999/31/ES), investovali miestne a regionálne orgány veľký objem finančných prostriedkov, vypracovali príslušné dlhodobé stratégie a vybudovali partnerstvá. Tieto skutočnosti je potrebné zohľadniť pri zvažovaní budúcich iniciatív týkajúcich sa biologického odpadu, aby sa predišlo ich ohrozeniu.

| 17. | Pripomína, že administratívne, politické, hospodárske, zemepisné a klimatické danosti sú v 27 členských štátoch veľmi odlišné. Zdá sa preto vhodné uvažovať na úrovni členských štátov o opatreniach týkajúcich sa prípadných obmedzení a opatreniach v oblasti nakladania s biologickým odpadom. |
| --- | --- |

17.

Pripomína, že administratívne, politické, hospodárske, zemepisné a klimatické danosti sú v 27 členských štátoch veľmi odlišné. Zdá sa preto vhodné uvažovať na úrovni členských štátov o opatreniach týkajúcich sa prípadných obmedzení a opatreniach v oblasti nakladania s biologickým odpadom.

| 18. | Konštatuje, že bez ohľadu na to, či sa členské štáty rozhodnú pre recyklovanie organického materiálu kompostovaním, kvasením, produkciou bioplynu alebo spaľovaním biologického odpadu so získavaním energie, a bez ohľadu na to, či tieto činnosti budú vykonávať súkromné alebo verejné subjekty, dôjde k zaťaženiu verejných financií kapitálovými investíciami a/alebo vysokými náhradami za nakladanie s odpadom. |
| --- | --- |

18.

Konštatuje, že bez ohľadu na to, či sa členské štáty rozhodnú pre recyklovanie organického materiálu kompostovaním, kvasením, produkciou bioplynu alebo spaľovaním biologického odpadu so získavaním energie, a bez ohľadu na to, či tieto činnosti budú vykonávať súkromné alebo verejné subjekty, dôjde k zaťaženiu verejných financií kapitálovými investíciami a/alebo vysokými náhradami za nakladanie s odpadom.

| 19. | Konštatuje, že na úrovni členských štátov bolo možné získať dobré skúsenosti s právnymi predpismi na obmedzenie skládkovaných množstiev biologického odpadu, a to nad hranice stanovené smernicou EÚ o skládkovaní. Vo Švédsku je od roku 2002 zakázané skládkovať horľavý odpad a od roku 2005 organický odpad. Tieto predpisy viedli k podstatnému zmenšeniu skládkovania biologického odpadu, ktorý sa teraz intenzívne spracúva na vyššom stupni hierarchie nakladania s odpadmi. |
| --- | --- |

19.

Konštatuje, že na úrovni členských štátov bolo možné získať dobré skúsenosti s právnymi predpismi na obmedzenie skládkovaných množstiev biologického odpadu, a to nad hranice stanovené smernicou EÚ o skládkovaní. Vo Švédsku je od roku 2002 zakázané skládkovať horľavý odpad a od roku 2005 organický odpad. Tieto predpisy viedli k podstatnému zmenšeniu skládkovania biologického odpadu, ktorý sa teraz intenzívne spracúva na vyššom stupni hierarchie nakladania s odpadmi.

| 20. | Vyzdvihuje, že sa môže vychádzať z toho, že opatrenia jednotlivých štátov na obmedzenie skládkovania biologického odpadu v kombinácii s investíciami do infraštruktúry by mohli urýchliť prechod od skládkovania k iným, udržateľnejším formám nakladania s biologickým odpadom. Krajiny s najlepšími administratívnymi, politickými a hospodárskymi predpokladmi sú dobre vybavené na uskutočnenie tohto prechodu, kým iné krajiny budú pri tom pravdepodobne potrebovať pomoc. Na zvládnutie tohto prechodu musí EÚ zabezpečiť, aby územné orgány, ktoré sú zodpovedné za nakladanie z biologickým odpadom, čo je služba vo všeobecnom hospodárskom záujme, mohli podľa potreby investovať do vlastných zariadení bez obmedzovania práva hospodárskej súťaže a vnútorného trhu EÚ. Výbor považuje za vhodné zaviesť doplnkové opatrenia zamerané na obmedzenie množstva skládkovaného odpadu, a tým znížiť množstvo rýchlo sa rozkladajúcich organických látok na skládkach alebo vyžadovať jeho ustálenie. Ako druhú možnosť navrhuje opatrenia finančného charakteru na sankcionovanie skládkovania (poplatky za množstvo skládkovaného odpadu). |
| --- | --- |

20.

Vyzdvihuje, že sa môže vychádzať z toho, že opatrenia jednotlivých štátov na obmedzenie skládkovania biologického odpadu v kombinácii s investíciami do infraštruktúry by mohli urýchliť prechod od skládkovania k iným, udržateľnejším formám nakladania s biologickým odpadom. Krajiny s najlepšími administratívnymi, politickými a hospodárskymi predpokladmi sú dobre vybavené na uskutočnenie tohto prechodu, kým iné krajiny budú pri tom pravdepodobne potrebovať pomoc. Na zvládnutie tohto prechodu musí EÚ zabezpečiť, aby územné orgány, ktoré sú zodpovedné za nakladanie z biologickým odpadom, čo je služba vo všeobecnom hospodárskom záujme, mohli podľa potreby investovať do vlastných zariadení bez obmedzovania práva hospodárskej súťaže a vnútorného trhu EÚ. Výbor považuje za vhodné zaviesť doplnkové opatrenia zamerané na obmedzenie množstva skládkovaného odpadu, a tým znížiť množstvo rýchlo sa rozkladajúcich organických látok na skládkach alebo vyžadovať jeho ustálenie. Ako druhú možnosť navrhuje opatrenia finančného charakteru na sankcionovanie skládkovania (poplatky za množstvo skládkovaného odpadu).

Otázka 3: Alternatívy nakladania s biologickým odpadom

| 21. | Konštatuje, že potreba energie a tepla, recyklovanie kompostu a produkcia bioplynu sa musí určovať podľa miestnych a regionálnych daností. Preto by sa o voľbe spôsobu spracovania malo rozhodovať na miestnej alebo regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

21.

Konštatuje, že potreba energie a tepla, recyklovanie kompostu a produkcia bioplynu sa musí určovať podľa miestnych a regionálnych daností. Preto by sa o voľbe spôsobu spracovania malo rozhodovať na miestnej alebo regionálnej úrovni.

| 22. | Zdôrazňuje, že príslušné úrady – v mnohých členských štátoch miestne a regionálne orgány – musia na základe svojej právomoci a zodpovednosti plánovať nakladanie s odpadom a vybrať najvhodnejšie opatrenia týkajúce sa nakladania s odpadom. Je tiež nevyhnutné, aby mali k dispozícii právne a finančné prostriedky na uskutočnenie plánovania týchto služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Právne predpisy pre oblasť hospodárskej súťaže a vnútorného trhu nesmú blokovať rozhodnutia o regionálnej spolupráci a spolupráci so súkromnými subjektmi. Komisia je povinná vytvoriť vhodnú rovnováhu medzi voľným pohybom a požiadavkami ochrany životného prostredia a klímy. Zásada prevencie, ktorú tvorí zásada zabraňovania vzniku odpadov spolu so zásadou zodpovednosti pôvodcu odpadu by mali byť základom prípadného návrhu Komisie v tejto tematickej oblasti. Analýza životného cyklu je pritom dôležitým nástrojom na vypracovanie komplexného základu na rozhodovanie. |
| --- | --- |

22.

Zdôrazňuje, že príslušné úrady – v mnohých členských štátoch miestne a regionálne orgány – musia na základe svojej právomoci a zodpovednosti plánovať nakladanie s odpadom a vybrať najvhodnejšie opatrenia týkajúce sa nakladania s odpadom. Je tiež nevyhnutné, aby mali k dispozícii právne a finančné prostriedky na uskutočnenie plánovania týchto služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Právne predpisy pre oblasť hospodárskej súťaže a vnútorného trhu nesmú blokovať rozhodnutia o regionálnej spolupráci a spolupráci so súkromnými subjektmi. Komisia je povinná vytvoriť vhodnú rovnováhu medzi voľným pohybom a požiadavkami ochrany životného prostredia a klímy. Zásada prevencie, ktorú tvorí zásada zabraňovania vzniku odpadov spolu so zásadou zodpovednosti pôvodcu odpadu by mali byť základom prípadného návrhu Komisie v tejto tematickej oblasti. Analýza životného cyklu je pritom dôležitým nástrojom na vypracovanie komplexného základu na rozhodovanie.

| 23. | Podčiarkuje, že náročné ciele ochrany klímy EÚ si vyžadujú vývoj moderných techník na získavanie a produkciu energie z obnoviteľných zdrojov. Získavanie bioplynu z biologického odpadu zmenšuje rozsah skládkovania. Aby sa bioplyn získaný z biologického odpadu mohol v plnej miere stať udržateľným zdrojom energie na miestnej úrovni, musí sa na jednej strane produkovať v dostatočnom množstve a na druhej strane musí byť možná jeho efektívna distribúcia. |
| --- | --- |

23.

Podčiarkuje, že náročné ciele ochrany klímy EÚ si vyžadujú vývoj moderných techník na získavanie a produkciu energie z obnoviteľných zdrojov. Získavanie bioplynu z biologického odpadu zmenšuje rozsah skládkovania. Aby sa bioplyn získaný z biologického odpadu mohol v plnej miere stať udržateľným zdrojom energie na miestnej úrovni, musí sa na jednej strane produkovať v dostatočnom množstve a na druhej strane musí byť možná jeho efektívna distribúcia.

| 24. | Poukazuje na to, že naďalej existuje obrovský nevyužitý potenciál zníženia emisií skleníkových plynov v miestnej doprave. Tento vývoj je okrem iného ovplyvňovaný prísnejšími požiadavkami ochrany životného prostredia pri verejnom obstarávaní. Súčasťou uvedeného potenciálu je bioplyn využiteľný v týchto oblastiach:






  — | hromadná doprava energeticky účinnými vozidlami poháňanými bioplynom, |
| --- | --- | --- |

24.

Poukazuje na to, že naďalej existuje obrovský nevyužitý potenciál zníženia emisií skleníkových plynov v miestnej doprave. Tento vývoj je okrem iného ovplyvňovaný prísnejšími požiadavkami ochrany životného prostredia pri verejnom obstarávaní. Súčasťou uvedeného potenciálu je bioplyn využiteľný v týchto oblastiach:

—

hromadná doprava energeticky účinnými vozidlami poháňanými bioplynom,

| — | nákladné vozidlá a pracovné stroje poháňané bioplynom, |
| --- | --- |

—

nákladné vozidlá a pracovné stroje poháňané bioplynom,

| — | vozový park s vozidlami poháňanými bioplynom, |
| --- | --- |

—

vozový park s vozidlami poháňanými bioplynom,

| — | taxíky poháňané bioplynom. |
| --- | --- |

—

taxíky poháňané bioplynom.

| 25. | Konštatuje, že výber spôsobu nakladania s neskládkovaným biologickým odpadom predpokladá dôslednejšie používanie analýzy životného cyklu. Preto je nevyhnutný vývoj metód a prispôsobenie príslušným problémom. |
| --- | --- |

25.

Konštatuje, že výber spôsobu nakladania s neskládkovaným biologickým odpadom predpokladá dôslednejšie používanie analýzy životného cyklu. Preto je nevyhnutný vývoj metód a prispôsobenie príslušným problémom.

Otázka 4: Energetické zhodnotenie biologického odpadu

| 26. | Za dôležitý predpoklad považuje to, že spaľovanie biologického odpadu bude spojené so získavaním energie a bude sa tak môcť stať schodnou alternatívou v hierarchii nakladania s odpadmi. Spaľovanie biologického odpadu je v prvom rade vtedy alternatívou k výrobe hnojiva, keď sa nedá zaručiť kvalita biologického odpadu, t. j. v prípade odpadu, ktorý nebol zbieraný separovane a ktorý ešte obsahuje biologický odpad. |
| --- | --- |

26.

Za dôležitý predpoklad považuje to, že spaľovanie biologického odpadu bude spojené so získavaním energie a bude sa tak môcť stať schodnou alternatívou v hierarchii nakladania s odpadmi. Spaľovanie biologického odpadu je v prvom rade vtedy alternatívou k výrobe hnojiva, keď sa nedá zaručiť kvalita biologického odpadu, t. j. v prípade odpadu, ktorý nebol zbieraný separovane a ktorý ešte obsahuje biologický odpad.

| 27. | Chcel by poukázať na to, že v mnohých členských štátoch je k dispozícii komplexná miestna infraštruktúra na diaľkové dodávky tepla, ktoré, okrem iného, vzniká pri spaľovaní odpadu. Uvedená infraštruktúra sa buduje na základe zvyšujúceho sa dopytu po vykurovaní, chladení a elektrickej energii a spája sa s narastajúcim množstvom odpadu. |
| --- | --- |

27.

Chcel by poukázať na to, že v mnohých členských štátoch je k dispozícii komplexná miestna infraštruktúra na diaľkové dodávky tepla, ktoré, okrem iného, vzniká pri spaľovaní odpadu. Uvedená infraštruktúra sa buduje na základe zvyšujúceho sa dopytu po vykurovaní, chladení a elektrickej energii a spája sa s narastajúcim množstvom odpadu.

Otázka 5: Recyklácia biologického odpadu

| 28. | Zastáva názor, že ciele separovaného zberu a zhodnotenia jednotlivých zložiek odpadu podporujú vhodný vývoj, ktorý zohľadňuje ochranu životného prostredia, okrem iného aj pri nakladaní s biologickým odpadom. Na úrovni EÚ sa musí stanoviť, ako majú tieto ciele vyzerať a do akého rámca by mali byť zasadené, pričom každý členský štát musí mať možnosť stanoviť vlastné ciele vychádzajúc z miestnych, regionálnych a celoštátnych daností a potrieb. Nelegislatívne ciele na úrovni EÚ by mali byť progresívne, pretože výroba hnojív predpokladá zaručenú kvalitu pri spracovaní biologického odpadu. To je možné iba v prípade triedenia surovín s cieľom výroby hnojív, t. j. prostredníctvom separovaného zberu biologického odpadu. Koncepcia a presadzovanie príslušných technológií a logistiky si vyžaduje čas a zároveň výskumno-vývojové úsilie na národnej aj európskej úrovni. |
| --- | --- |

28.

Zastáva názor, že ciele separovaného zberu a zhodnotenia jednotlivých zložiek odpadu podporujú vhodný vývoj, ktorý zohľadňuje ochranu životného prostredia, okrem iného aj pri nakladaní s biologickým odpadom. Na úrovni EÚ sa musí stanoviť, ako majú tieto ciele vyzerať a do akého rámca by mali byť zasadené, pričom každý členský štát musí mať možnosť stanoviť vlastné ciele vychádzajúc z miestnych, regionálnych a celoštátnych daností a potrieb. Nelegislatívne ciele na úrovni EÚ by mali byť progresívne, pretože výroba hnojív predpokladá zaručenú kvalitu pri spracovaní biologického odpadu. To je možné iba v prípade triedenia surovín s cieľom výroby hnojív, t. j. prostredníctvom separovaného zberu biologického odpadu. Koncepcia a presadzovanie príslušných technológií a logistiky si vyžaduje čas a zároveň výskumno-vývojové úsilie na národnej aj európskej úrovni.

| 29. | Domnieva sa, že v záujme ochrany ľudského zdravia musí byť pri nakladaní s biologickým odpadom a jeho využívaní dôsledne uplatňovaná zásada prevencie v súvislosti s možným stykom biologického odpadu s potravinami a jeho nepriamym návratom do potravinárskeho spracovateľského reťazca, ako aj v súvislosti s jeho používaním v dovezených potravinách a krmivách. |
| --- | --- |

29.

Domnieva sa, že v záujme ochrany ľudského zdravia musí byť pri nakladaní s biologickým odpadom a jeho využívaní dôsledne uplatňovaná zásada prevencie v súvislosti s možným stykom biologického odpadu s potravinami a jeho nepriamym návratom do potravinárskeho spracovateľského reťazca, ako aj v súvislosti s jeho používaním v dovezených potravinách a krmivách.

| 30. | Zdôrazňuje, že potrebné hnojenie poľnohospodárskych úžitkových plôch sa v jednotlivých krajinách odlišuje a riadi sa geologickými podmienkami, druhom pôdy a spôsobom jej využívania. Pri spracovávaní biologického odpadu sa preto musí vychádzať z miestnych a regionálnych daností a požiadaviek. |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje, že potrebné hnojenie poľnohospodárskych úžitkových plôch sa v jednotlivých krajinách odlišuje a riadi sa geologickými podmienkami, druhom pôdy a spôsobom jej využívania. Pri spracovávaní biologického odpadu sa preto musí vychádzať z miestnych a regionálnych daností a požiadaviek.

| 31. | Považuje za vhodné, aby sa prepojila výroba hnojív a bioplynu, pričom sa zvyškové látky vznikajúce pri výrobe bioplynu využijú ako hnojivo. Východiskovým materiálom na výrobu hnojív alebo bioplynu môžu byť okrem materiálov, ktoré sú v zelenej knihe definované ako biologický odpad, tiež rastlinné zvyšky vznikajúce na lesnícky alebo poľnohospodársky využívaných plochách, a takisto maštaľný hnoj, čistiarenské kaly a ostatný biologický odpad, napríklad prírodné vlákna, papier a odpad zo spracovania dreva. Chcel by zdôrazniť, že pri integrovanom nakladaní so všetkými druhmi biologického odpadu je dôležité, aby sa v rámci systematického prístupu vychádzalo z celkového pohľadu, ktorý obsiahne všetky aspekty trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

31.

Považuje za vhodné, aby sa prepojila výroba hnojív a bioplynu, pričom sa zvyškové látky vznikajúce pri výrobe bioplynu využijú ako hnojivo. Východiskovým materiálom na výrobu hnojív alebo bioplynu môžu byť okrem materiálov, ktoré sú v zelenej knihe definované ako biologický odpad, tiež rastlinné zvyšky vznikajúce na lesnícky alebo poľnohospodársky využívaných plochách, a takisto maštaľný hnoj, čistiarenské kaly a ostatný biologický odpad, napríklad prírodné vlákna, papier a odpad zo spracovania dreva. Chcel by zdôrazniť, že pri integrovanom nakladaní so všetkými druhmi biologického odpadu je dôležité, aby sa v rámci systematického prístupu vychádzalo z celkového pohľadu, ktorý obsiahne všetky aspekty trvalo udržateľného rozvoja.

Otázka 6: Posilnenie využitia kompostu/digestátu

| 32. | Vyzýva na separovaný zber biologického odpadu, aby sa mohla zaručiť jeho akosť. Formy zberu biologického odpadu by však mali byť určované miestnymi danosťami a mali by sa v členských štátoch zaviesť ako jeden z mnohých prostriedkov rozvoja nakladania s biologickým odpadom. |
| --- | --- |

32.

Vyzýva na separovaný zber biologického odpadu, aby sa mohla zaručiť jeho akosť. Formy zberu biologického odpadu by však mali byť určované miestnymi danosťami a mali by sa v členských štátoch zaviesť ako jeden z mnohých prostriedkov rozvoja nakladania s biologickým odpadom.

| 33. | Domnieva sa, že v prípadoch, keď je potrebné zvýšiť obsah organických látok v pôde kvôli zvýšeniu jej úrodnosti, je najlepším spôsobom nakladania s biologickým odpadom jeho separovaný zber a následné spracovanie anaeróbnou digesciou a kompostovaním digestátu alebo inými spôsobmi. Získa sa tým kompost vysokej kvality a dosiahne sa materiálové aj energetické zhodnotenie odpadov. |
| --- | --- |

33.

Domnieva sa, že v prípadoch, keď je potrebné zvýšiť obsah organických látok v pôde kvôli zvýšeniu jej úrodnosti, je najlepším spôsobom nakladania s biologickým odpadom jeho separovaný zber a následné spracovanie anaeróbnou digesciou a kompostovaním digestátu alebo inými spôsobmi. Získa sa tým kompost vysokej kvality a dosiahne sa materiálové aj energetické zhodnotenie odpadov.

| 34. | Poukazuje na to, že rozhodujúce príčiny toho, že sa biologický odpad nepoužíva ako hnojivo súvisia v prvom rade s možnosťami zabezpečiť akosť biologického odpadu. Ďalším dôležitým aspektom je presvedčenie občanov resp. spotrebiteľov o nevyhnutnosti fungujúceho hospodárskeho kolobehu a príležitostiach z neho vyplývajúcich. |
| --- | --- |

34.

Poukazuje na to, že rozhodujúce príčiny toho, že sa biologický odpad nepoužíva ako hnojivo súvisia v prvom rade s možnosťami zabezpečiť akosť biologického odpadu. Ďalším dôležitým aspektom je presvedčenie občanov resp. spotrebiteľov o nevyhnutnosti fungujúceho hospodárskeho kolobehu a príležitostiach z neho vyplývajúcich.

| 35. | Zastáva názor, že ak ide o látky ohrozujúce životné prostredie a ľudské zdravie, musia normy kvality pre kompost a jemu podobné produkty z biologického odpadu platiť jednotne v celej EÚ. Musí sa zohľadňovať aj oblasť použitia kompostu a jemu podobných produktov a vlastnosti pôdy na ktorej sa použije, ako aj rozsah aplikácie, koncentrácia pri aplikácii, atď. Preto môže byť tiež potrebné rozdeliť pôdy, ktoré sa majú hnojiť kompostom a jemu podobnými produktmi, do tried podľa bonity. Normy kvality produktov z biologického odpadu sa delia do dvoch tried podľa použitia:






  — | produkty aplikované na pôdy, ktoré sú určené na produkciu potravín, |
| --- | --- | --- |

35.

Zastáva názor, že ak ide o látky ohrozujúce životné prostredie a ľudské zdravie, musia normy kvality pre kompost a jemu podobné produkty z biologického odpadu platiť jednotne v celej EÚ. Musí sa zohľadňovať aj oblasť použitia kompostu a jemu podobných produktov a vlastnosti pôdy na ktorej sa použije, ako aj rozsah aplikácie, koncentrácia pri aplikácii, atď. Preto môže byť tiež potrebné rozdeliť pôdy, ktoré sa majú hnojiť kompostom a jemu podobnými produktmi, do tried podľa bonity. Normy kvality produktov z biologického odpadu sa delia do dvoch tried podľa použitia:

—

produkty aplikované na pôdy, ktoré sú určené na produkciu potravín,

| — | produkty aplikované na pôdy v parkoch a s verejnou zeleňou a na lesné pôdy. |
| --- | --- |

—

produkty aplikované na pôdy v parkoch a s verejnou zeleňou a na lesné pôdy.

| 36. | Poukazuje na to, že ďalším opatrením na podporu využívania biologického odpadu ako hnojiva je uvádzanie zložiek biologického odpadu, predovšetkým pokiaľ ide o niektoré komponenty, ako je obsah kalov alebo výživných látok atď. |
| --- | --- |

36.

Poukazuje na to, že ďalším opatrením na podporu využívania biologického odpadu ako hnojiva je uvádzanie zložiek biologického odpadu, predovšetkým pokiaľ ide o niektoré komponenty, ako je obsah kalov alebo výživných látok atď.

| 37. | Konštatuje, že hlavným argumentom používania kompostu na zlepšenie vlastností pôdy je nevyhnutnosť obohatiť ornú pôdu a iné druhy pôdy o živiny potrebné pre rastliny. Potreby a podmienky sú však v jednotlivých členských štátoch odlišné. Preto je dôležité, aby voľba, či sa biologický odpad použije na ornej pôde alebo iných druhoch pôdy ako hnojivo so zaručenou akosťou, alebo či sa použije na výrobu energie spaľovaním, vychádzala z miestnych požiadaviek a daností. |
| --- | --- |

37.

Konštatuje, že hlavným argumentom používania kompostu na zlepšenie vlastností pôdy je nevyhnutnosť obohatiť ornú pôdu a iné druhy pôdy o živiny potrebné pre rastliny. Potreby a podmienky sú však v jednotlivých členských štátoch odlišné. Preto je dôležité, aby voľba, či sa biologický odpad použije na ornej pôde alebo iných druhoch pôdy ako hnojivo so zaručenou akosťou, alebo či sa použije na výrobu energie spaľovaním, vychádzala z miestnych požiadaviek a daností.

Otázka 7: Právny rámec týkajúci sa prevádzkových noriem pre zariadenia

| 38. | Odporúča, aby požiadavky na zariadenia na spracovanie biologického odpadu zodpovedali platným predpisom o ochrane životného prostredia, ale aby sa taktiež riadili miestnymi a regionálnymi danosťami a potrebami. |
| --- | --- |

38.

Odporúča, aby požiadavky na zariadenia na spracovanie biologického odpadu zodpovedali platným predpisom o ochrane životného prostredia, ale aby sa taktiež riadili miestnymi a regionálnymi danosťami a potrebami.

Otázka 8: Výhody a nevýhody ďalšieho vývoja rozličných techník nakladania s odpadom

| 39. | Zastáva názor, že zisťovanie výhod a nevýhod rôznych spôsobov nakladania s biologickým odpadom, predovšetkým však tiež vývoj nových metód nakladania s odpadom si vyžaduje ďalšie úsilie v oblasti výskumu a vývoja. Výskum musí brať do úvahy všetky hľadiská nakladania s biologickým odpadom: od výroby a spotreby až po techniku a neškodnosť voči životnému prostrediu. |
| --- | --- |

39.

Zastáva názor, že zisťovanie výhod a nevýhod rôznych spôsobov nakladania s biologickým odpadom, predovšetkým však tiež vývoj nových metód nakladania s odpadom si vyžaduje ďalšie úsilie v oblasti výskumu a vývoja. Výskum musí brať do úvahy všetky hľadiská nakladania s biologickým odpadom: od výroby a spotreby až po techniku a neškodnosť voči životnému prostrediu.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/59

---

Uznesenie Výboru regiónov na tému reakcia Európy na krízu v automobilovom sektore

prijaté 18. júna 2009

(2009/C 211/08)

VÝBOR REGIÓNOV,

Pochopenie vážnosti krízy v automobilovom sektore

| 1. | je znepokojený územným dosahom automobilovej krízy, ktorá postihla automobilový priemysel Európskej únie ako celok a ktorá rôznym spôsobom zasiahla regióny; |
| --- | --- |

1.

je znepokojený územným dosahom automobilovej krízy, ktorá postihla automobilový priemysel Európskej únie ako celok a ktorá rôznym spôsobom zasiahla regióny;

| 2. | zdôrazňuje dominový efekt krízy, ktorý sa prejavuje v dodávateľskom reťazci, v malých a stredných podnikoch aj v spoločenstvách na úrovni miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje dominový efekt krízy, ktorý sa prejavuje v dodávateľskom reťazci, v malých a stredných podnikoch aj v spoločenstvách na úrovni miestnych a regionálnych orgánov;

| 3. | zdôrazňuje záväzok miestnych a regionálnych orgánov, že navrhnú a zavedú opatrenia na zmiernenie následkov krízy; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje záväzok miestnych a regionálnych orgánov, že navrhnú a zavedú opatrenia na zmiernenie následkov krízy;

Ako sa EÚ podieľa na riešení krízy

| 4. | víta uznesenie Európskeho parlamentu o budúcnosti automobilového priemyslu z 25. marca tohto roku; |
| --- | --- |

4.

víta uznesenie Európskeho parlamentu o budúcnosti automobilového priemyslu z 25. marca tohto roku;

| 5. | zdôrazňuje, že automobilový priemysel má osobitný význam pre hrubý domáci produkt, výskum, vývoj a inovácie a tiež pre zamestnanosť v Európe a že vo viacerých regiónoch Európy predstavuje jeden z hlavných pilierov hospodárstva; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že automobilový priemysel má osobitný význam pre hrubý domáci produkt, výskum, vývoj a inovácie a tiež pre zamestnanosť v Európe a že vo viacerých regiónoch Európy predstavuje jeden z hlavných pilierov hospodárstva;

| 6. | žiada Európsku komisiu, aby pre automobilový sektor navrhla spoločný európsky prístup, ktorý by umožnil zapojiť do tejto problematiky miestne a regionálne orgány ako aj širokú škálu sociálnych aktérov a zainteresovaných strán a zohľadňoval by existujúce štrukturálne problémy; |
| --- | --- |

6.

žiada Európsku komisiu, aby pre automobilový sektor navrhla spoločný európsky prístup, ktorý by umožnil zapojiť do tejto problematiky miestne a regionálne orgány ako aj širokú škálu sociálnych aktérov a zainteresovaných strán a zohľadňoval by existujúce štrukturálne problémy;

| 7. | zdôrazňuje, že protekcionizmus je v čase hospodárskej krízy nebezpečný; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že protekcionizmus je v čase hospodárskej krízy nebezpečný;

| 8. | vyzdvihuje, že je dôležité usilovať sa o zachovanie pracovných miest a zmiernenie sociálneho dosahu krízy na pracovníkov a postihnuté profesie, najmä tým, že sa rozšíri a uľahčí prístup k Európskemu sociálnemu fondu a Európskemu fondu na prispôsobenie sa globalizácii, a zdôrazňuje nevyhnutnosť zvyšovať šancu pracovníkov nájsť si zamestnanie prostredníctvom školení zameraných na zlepšenie ich zručností; |
| --- | --- |

8.

vyzdvihuje, že je dôležité usilovať sa o zachovanie pracovných miest a zmiernenie sociálneho dosahu krízy na pracovníkov a postihnuté profesie, najmä tým, že sa rozšíri a uľahčí prístup k Európskemu sociálnemu fondu a Európskemu fondu na prispôsobenie sa globalizácii, a zdôrazňuje nevyhnutnosť zvyšovať šancu pracovníkov nájsť si zamestnanie prostredníctvom školení zameraných na zlepšenie ich zručností;

| 9. | ľutuje, že dostupné nástroje, ktorými je možné reagovať na špecifické problémy malých a stredných podnikov (MSP), a najmä dodávateľov pre automobilový priemysel bez ohľadu na ich veľkosť, sú nedostatočné; |
| --- | --- |

9.

ľutuje, že dostupné nástroje, ktorými je možné reagovať na špecifické problémy malých a stredných podnikov (MSP), a najmä dodávateľov pre automobilový priemysel bez ohľadu na ich veľkosť, sú nedostatočné;

| 10. | žiada, aby sa lepšie uplatňovali právne a finančné mechanizmy na európskej úrovni, čím by sa zabezpečilo, že MSP budú môcť v plnom rozsahu využívať súčasné i budúce možnosti financovania; |
| --- | --- |

10.

žiada, aby sa lepšie uplatňovali právne a finančné mechanizmy na európskej úrovni, čím by sa zabezpečilo, že MSP budú môcť v plnom rozsahu využívať súčasné i budúce možnosti financovania;

| 11. | žiada Európsku komisiu, aby podporila rozvoj spolupráce medzi regiónmi, ktoré sa vo veľkom rozsahu špecializujú na automobilový sektor, a to prostredníctvom nástroja „Regióny pre ekonomickú zmenu“ alebo iného nástroja v oblasti územnej a technickej spolupráce; |
| --- | --- |

11.

žiada Európsku komisiu, aby podporila rozvoj spolupráce medzi regiónmi, ktoré sa vo veľkom rozsahu špecializujú na automobilový sektor, a to prostredníctvom nástroja „Regióny pre ekonomickú zmenu“ alebo iného nástroja v oblasti územnej a technickej spolupráce;

Ekologickejší automobilový priemysel

| 12. | víta návrh Európskej komisie týkajúci sa iniciatívy pre ekologickejšie motorové vozidlá (Green Car), ktorá bude rešpektovať zásadu trvalo udržateľného rozvoja a podnecovať zapojenie regionálnej úrovne do koordinácie výskumu a inovácií v tejto oblasti; |
| --- | --- |

12.

víta návrh Európskej komisie týkajúci sa iniciatívy pre ekologickejšie motorové vozidlá (Green Car), ktorá bude rešpektovať zásadu trvalo udržateľného rozvoja a podnecovať zapojenie regionálnej úrovne do koordinácie výskumu a inovácií v tejto oblasti;

| 13. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť dostatočné verejné financovanie predovšetkým na podporu všetkých opatrení v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ekologických technológií a zlepšovania zručností pracovných síl/pracovníkov v automobilovom priemysle; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť dostatočné verejné financovanie predovšetkým na podporu všetkých opatrení v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ekologických technológií a zlepšovania zručností pracovných síl/pracovníkov v automobilovom priemysle;

| 14. | vyzýva všetky zainteresované strany, aby podporovali iniciatívy, ktorých cieľom je obnova vozového parku a aby organizovali viac osvetových kampaní o ekonomických a environmentálnych výhodách energeticky hospodárnych vozidiel; |
| --- | --- |

14.

vyzýva všetky zainteresované strany, aby podporovali iniciatívy, ktorých cieľom je obnova vozového parku a aby organizovali viac osvetových kampaní o ekonomických a environmentálnych výhodách energeticky hospodárnych vozidiel;

Presadzovanie konštruktívneho dialógu s miestnymi a regionálnymi orgánmi

| 15. | žiada, aby sa dodržiavali pravidlá, ktorými sa riadi vnútorný trh, a aby boli zosúladené vnútroštátne a/alebo regionálne opatrenia, ako napríklad podmienky poskytovania spotrebných úverov v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

15.

žiada, aby sa dodržiavali pravidlá, ktorými sa riadi vnútorný trh, a aby boli zosúladené vnútroštátne a/alebo regionálne opatrenia, ako napríklad podmienky poskytovania spotrebných úverov v jednotlivých krajinách;

| 16. | potvrdzuje, že je potrebné prehĺbiť a rozšíriť súčasný dialóg a diskusie o budúcnosti automobilového priemyslu a, ak je to potrebné, prispieť k vytvoreniu nových odvetví; |
| --- | --- |

16.

potvrdzuje, že je potrebné prehĺbiť a rozšíriť súčasný dialóg a diskusie o budúcnosti automobilového priemyslu a, ak je to potrebné, prispieť k vytvoreniu nových odvetví;

Uznanie územného rozmeru krízy

| 17. | navrhuje Európskej komisii, aby zapojila zástupcov Výboru regiónov do práce skupiny na vysokej úrovni „Cars 21“; |
| --- | --- |

17.

navrhuje Európskej komisii, aby zapojila zástupcov Výboru regiónov do práce skupiny na vysokej úrovni „Cars 21“;

| 18. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli k dispozícii spoľahlivé a porovnateľné údaje o automobilovom priemysle; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli k dispozícii spoľahlivé a porovnateľné údaje o automobilovom priemysle;

| 19. | žiada, aby členské štáty svoje aktivity na podporu automobilového priemyslu, ako napríklad rozvíjanie konštruktívneho dialógu s výrobcami automobilov, dodávateľmi, zamestnaneckými organizáciami a orgánmi pôsobiacimi na celoštátnej alebo európskej úrovni, vo väčšej miere konzultovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

19.

žiada, aby členské štáty svoje aktivity na podporu automobilového priemyslu, ako napríklad rozvíjanie konštruktívneho dialógu s výrobcami automobilov, dodávateľmi, zamestnaneckými organizáciami a orgánmi pôsobiacimi na celoštátnej alebo európskej úrovni, vo väčšej miere konzultovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi;

| 20. | žiada, aby sa v odvetví automobilového priemyslu začal viesť dialóg s organizáciami zamestnancov na miestnej a regionálnej úrovni; žiada, aby sa pred prijatím dôležitých a mimoriadnych rozhodnutí uskutočnili rokovania s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ak by to malo mať vážne alebo nečakané dôsledky na spoločenskú a hospodársku štruktúru daného územia; |
| --- | --- |

20.

žiada, aby sa v odvetví automobilového priemyslu začal viesť dialóg s organizáciami zamestnancov na miestnej a regionálnej úrovni; žiada, aby sa pred prijatím dôležitých a mimoriadnych rozhodnutí uskutočnili rokovania s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ak by to malo mať vážne alebo nečakané dôsledky na spoločenskú a hospodársku štruktúru daného územia;

Ďalšie kroky

| 21. | vyzýva príslušnú komisiu VR, aby otázku reakcie Európy na automobilovú krízu prediskutovala; |
| --- | --- |

21.

vyzýva príslušnú komisiu VR, aby otázku reakcie Európy na automobilovú krízu prediskutovala;

| 22. | vyzýva miestne a regionálne orgány v celej EÚ, aby v záujme zníženia škodlivých emisií a oživenia dopytu po nových technológiách obnovili svoj vozový park a podporili obnovu vozových parkov svojich organizácií alebo zmluvných partnerov, a tým vyslali jasný signál dodávateľom na svojich územiach; |
| --- | --- |

22.

vyzýva miestne a regionálne orgány v celej EÚ, aby v záujme zníženia škodlivých emisií a oživenia dopytu po nových technológiách obnovili svoj vozový park a podporili obnovu vozových parkov svojich organizácií alebo zmluvných partnerov, a tým vyslali jasný signál dodávateľom na svojich územiach;

| 23. | žiada predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvam Rady Európskej únie. |
| --- | --- |

23.

žiada predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvam Rady Európskej únie.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/61

---

Uznesenie Výboru regiónov na tému zmena klímy: pred rokovaniami v Kodani

Prijaté 18. júna 2009

(2009/C 211/09)

KLIMATICKÉ ZMENY AKO VÝZVA PRE MIESTNE A REGIONÁLNE ORGÁNY

Výbor regiónov:

| 1. | pripomína
  , že klimatické zmeny sú jednou z najväčších politických výziev, ktorým ľudstvo čelí. Rozhodujúca úloha v boji proti klimatickým zmenám prislúcha miestnym a regionálnym orgánom, a to v neposlednom rade preto, lebo práve ony najčastejšie znášajú sociálne a hospodárske náklady, ktoré sú so zmenami klímy spojené; |
| --- | --- |

1.

pripomína
  , že klimatické zmeny sú jednou z najväčších politických výziev, ktorým ľudstvo čelí. Rozhodujúca úloha v boji proti klimatickým zmenám prislúcha miestnym a regionálnym orgánom, a to v neposlednom rade preto, lebo práve ony najčastejšie znášajú sociálne a hospodárske náklady, ktoré sú so zmenami klímy spojené;

| 2. | zdôrazňuje
  , že hospodárska kríza nesmie byť dôvodom na zníženie úsilia v tejto oblasti, práve naopak, musí byť podnetom na zintenzívnenie boja proti klimatickým zmenám. Hospodárska kríza by mala byť príležitosť posilniť technické know-how a rozvinúť aktivity zamerané nariešenie problémov spojených s klimatickými zmenami; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje
  , že hospodárska kríza nesmie byť dôvodom na zníženie úsilia v tejto oblasti, práve naopak, musí byť podnetom na zintenzívnenie boja proti klimatickým zmenám. Hospodárska kríza by mala byť príležitosť posilniť technické know-how a rozvinúť aktivity zamerané nariešenie problémov spojených s klimatickými zmenami;

| 3. | prízvukuje
  , že mnohé miestne a regionálne orgány už rozhodujúcou mierou prispievajú k tomu, aby boli európske iniciatívy v oblasti klimatických zmien a energetiky úspešné, a zohrávajú kľúčovú úlohu pri zavádzaní príslušných politických opatrení, a to prostredníctvom opatrení v oblasti verejnej dopravy, dopravnej a energetickej infraštruktúry, bývania, územného plánovania, energetickej účinnosti a komunikácie; |
| --- | --- |

3.

prízvukuje
  , že mnohé miestne a regionálne orgány už rozhodujúcou mierou prispievajú k tomu, aby boli európske iniciatívy v oblasti klimatických zmien a energetiky úspešné, a zohrávajú kľúčovú úlohu pri zavádzaní príslušných politických opatrení, a to prostredníctvom opatrení v oblasti verejnej dopravy, dopravnej a energetickej infraštruktúry, bývania, územného plánovania, energetickej účinnosti a komunikácie;

| 4. | poukazuje na to
  , že európskym regiónom môžu klimatické zmeny spôsobiť značné problémy, a že schopnosť jednotlivým regiónov prispôsobiť sa týmto zmenám je veľmi odlišná, hlavne kvôli rozdielom z hľadiska sociálno-ekonomického rozvoja, prírodných podmienok a hustoty obyvateľstva. Medzi oblasti, ktoré sú najviac ohrozené negatívnymi dôsledkami zmeny klímy patria horské oblasti, pobrežné oblasti, najodľahlejšie a ostrovné regióny a mnohé polosuché oblasti v Stredomorí; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to
  , že európskym regiónom môžu klimatické zmeny spôsobiť značné problémy, a že schopnosť jednotlivým regiónov prispôsobiť sa týmto zmenám je veľmi odlišná, hlavne kvôli rozdielom z hľadiska sociálno-ekonomického rozvoja, prírodných podmienok a hustoty obyvateľstva. Medzi oblasti, ktoré sú najviac ohrozené negatívnymi dôsledkami zmeny klímy patria horské oblasti, pobrežné oblasti, najodľahlejšie a ostrovné regióny a mnohé polosuché oblasti v Stredomorí;

| 5. | je presvedčený
  , že náklady na politické opatrenia zamerané na obmedzenie klimatických zmien budú omnoho nižšie ako predpokladané náklady, ktoré vzniknú v dôsledku klimatických zmien; |
| --- | --- |

5.

je presvedčený
  , že náklady na politické opatrenia zamerané na obmedzenie klimatických zmien budú omnoho nižšie ako predpokladané náklady, ktoré vzniknú v dôsledku klimatických zmien;

| 6. | domnieva sa
  , že účinná politika v oblasti zmeny klímy by mohla zabrániť vzniku sociálnych rozdielov v dôsledku klimatických zmien; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa
  , že účinná politika v oblasti zmeny klímy by mohla zabrániť vzniku sociálnych rozdielov v dôsledku klimatických zmien;

| 7. | zdôrazňuje
  , že prechod na hospodárstvo bez emisií CO2 predstavuje najmä pre miestne a regionálne orgány významný krok v záujme rastu a vytvárania pracovných miest; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje
  , že prechod na hospodárstvo bez emisií CO2 predstavuje najmä pre miestne a regionálne orgány významný krok v záujme rastu a vytvárania pracovných miest;

ĎALŠIE KROKY V RÁMCI MEDZINÁRODNÝCH ROKOVANÍ O ZMENE KLÍMY

| 8. | vyzýva
  Európsku úniu, aby zvýšila svoje úsilie na najvyššej politickej úrovni s cieľom posilniť medzinárodnú koalíciu zameranú na boj proti zmene klímy, a zabezpečila, že bude vytvorený dohovor, ktorý bude platiť po uplynutí platnosti Kjótskeho protokolu a ktorý bude obsahovať ambiciózne, transparentné a právne záväzné ciele zníženia emisií; |
| --- | --- |

8.

vyzýva
  Európsku úniu, aby zvýšila svoje úsilie na najvyššej politickej úrovni s cieľom posilniť medzinárodnú koalíciu zameranú na boj proti zmene klímy, a zabezpečila, že bude vytvorený dohovor, ktorý bude platiť po uplynutí platnosti Kjótskeho protokolu a ktorý bude obsahovať ambiciózne, transparentné a právne záväzné ciele zníženia emisií;

| 9. | zdôrazňuje
  , že je dôležité zabezpečiť, aby mal VR, ako hlas európskych miestnych a regionálnych orgánov, svoje zastúpenie v rámci delegácie EÚ na 15. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje
  , že je dôležité zabezpečiť, aby mal VR, ako hlas európskych miestnych a regionálnych orgánov, svoje zastúpenie v rámci delegácie EÚ na 15. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani;

| 10. | vyjadruje
  svoje obavy, že posledné návrhy, ktoré vypracovala na prerokovanie pracovná skupina ad hoc pre dlhodobú spoluprácu v rámci dohovoru (AWG-LCA) síce uznávajú význam úsilia prispôsobiť sa zmenám klímy, ktoré vyvíja nižšia než celoštátna úroveň, avšak nezmieňujú sa o úlohe miestnych a regionálnych orgánov pri zmierňovaní následkov klimatických zmien a neobsahujú ani žiaden dlhodobý plán riešenia tohto problému; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje
  svoje obavy, že posledné návrhy, ktoré vypracovala na prerokovanie pracovná skupina ad hoc pre dlhodobú spoluprácu v rámci dohovoru (AWG-LCA) síce uznávajú význam úsilia prispôsobiť sa zmenám klímy, ktoré vyvíja nižšia než celoštátna úroveň, avšak nezmieňujú sa o úlohe miestnych a regionálnych orgánov pri zmierňovaní následkov klimatických zmien a neobsahujú ani žiaden dlhodobý plán riešenia tohto problému;

VŠEOBECNÉ POLITICKÉ ODPORÚČANIA

| 11. | vyzýva
  Európsku komisiu a členské krajiny, aby pri vypracúvaní nových politických opatrení v súvislosti s klimatickými zmenami, ktoré by mohli mať značný vplyv na miestne a regionálne orgány a ich občanov, ako aj pri rokovaniach o týchto opatreniach, uplatňovali zásadu subsidiarity, a aby zabezpečili dostatočné finančné a ľudské kapacity pri rozdeľovaní zodpovedností medzi rôzne úrovne; |
| --- | --- |

11.

vyzýva
  Európsku komisiu a členské krajiny, aby pri vypracúvaní nových politických opatrení v súvislosti s klimatickými zmenami, ktoré by mohli mať značný vplyv na miestne a regionálne orgány a ich občanov, ako aj pri rokovaniach o týchto opatreniach, uplatňovali zásadu subsidiarity, a aby zabezpečili dostatočné finančné a ľudské kapacity pri rozdeľovaní zodpovedností medzi rôzne úrovne;

| 12. | zdôrazňuje
  potrebu rozbehnúť aktívne osvetové kampane s plnou podporou miestnych a regionálnych orgánov, ktoré majú pri komunikácii priamy kontakt s občanmi; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje
  potrebu rozbehnúť aktívne osvetové kampane s plnou podporou miestnych a regionálnych orgánov, ktoré majú pri komunikácii priamy kontakt s občanmi;

| 13. | preto
  víta
  záväzok EÚ zosúladiť úsilie zamerané na zmiernenie následkov klimatických zmien a prispôsobenie sa týmto zmenám v súlade s Lisabonskou stratégiou a dohovorom z Göteborgu, vyzýva však, aby sa ťažisko novej stratégie, ktorá bude platiť od roku 2010 po ukončení Lisabonskej stratégie, posunulo, v porovnaní so súčasnou stratégiou, v ktorej prebiehajú tri paralelné procesy, tak, aby sa zameriavala na jediný rozvojový rámec, ktorý by pokrýval sociálne, hospodárske a environmentálne aktivity Európskej únie; |
| --- | --- |

13.

preto
  víta
  záväzok EÚ zosúladiť úsilie zamerané na zmiernenie následkov klimatických zmien a prispôsobenie sa týmto zmenám v súlade s Lisabonskou stratégiou a dohovorom z Göteborgu, vyzýva však, aby sa ťažisko novej stratégie, ktorá bude platiť od roku 2010 po ukončení Lisabonskej stratégie, posunulo, v porovnaní so súčasnou stratégiou, v ktorej prebiehajú tri paralelné procesy, tak, aby sa zameriavala na jediný rozvojový rámec, ktorý by pokrýval sociálne, hospodárske a environmentálne aktivity Európskej únie;

| 14. | odporúča
  vyčleniť primerané investície na ekologickú infraštruktúru: širšie využitie informačných a komunikačných technológií (IKT) v administratíve, energeticky hospodárna renovácia starých verejných a súkromných budov, nové formy dopravy. Je tiež potrebné podporovať používanie energeticky hospodárnych osvetľovacích, tepelných a chladiacich systémov. Rovnako dôležité je presadzovať ekologické verejné obstarávanie a zlepšiť bezpečnosť dodávok energie; |
| --- | --- |

14.

odporúča
  vyčleniť primerané investície na ekologickú infraštruktúru: širšie využitie informačných a komunikačných technológií (IKT) v administratíve, energeticky hospodárna renovácia starých verejných a súkromných budov, nové formy dopravy. Je tiež potrebné podporovať používanie energeticky hospodárnych osvetľovacích, tepelných a chladiacich systémov. Rovnako dôležité je presadzovať ekologické verejné obstarávanie a zlepšiť bezpečnosť dodávok energie;

| 15. | domnieva sa
  , že prispôsobenie sa zmenám a zmierňovanie ich následkov sa musí stať explicitným cieľom všetkých existujúcich rámcov politiky EÚ, vrátane poľnohospodárskej politiky a politiky rozvoja vidieka, vrátane zabraňovania odlesňovaniu, politiky v oblasti dopravy, biodiverzity, vodného hospodárstva a nakladania s odpadom, ako aj programov finančnej podpory v oblastiach ako je napríklad kohézna politika; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa
  , že prispôsobenie sa zmenám a zmierňovanie ich následkov sa musí stať explicitným cieľom všetkých existujúcich rámcov politiky EÚ, vrátane poľnohospodárskej politiky a politiky rozvoja vidieka, vrátane zabraňovania odlesňovaniu, politiky v oblasti dopravy, biodiverzity, vodného hospodárstva a nakladania s odpadom, ako aj programov finančnej podpory v oblastiach ako je napríklad kohézna politika;

| 16. | vyzýva
  , aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy po roku 2013 prehodnotili v závislosti od parametrov, ktoré sa budú meniť v dôsledku klimatických zmien; |
| --- | --- |

16.

vyzýva
  , aby sa rozpočet EÚ, jej programy, politika a osobitne kľúčové právne predpisy po roku 2013 prehodnotili v závislosti od parametrov, ktoré sa budú meniť v dôsledku klimatických zmien;

| 17. | odporúča
  , aby sa v snahe nájsť vhodné politické riešenia na problémy spojené so zmenou klímy prihliadalo aj na prípadnú potrebu stanoviť nové ukazovatele udržateľnosti, ktoré by sa zohľadňovali ako parametre v novej generácii štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

17.

odporúča
  , aby sa v snahe nájsť vhodné politické riešenia na problémy spojené so zmenou klímy prihliadalo aj na prípadnú potrebu stanoviť nové ukazovatele udržateľnosti, ktoré by sa zohľadňovali ako parametre v novej generácii štrukturálnych fondov;

| 18. | zdôrazňuje
  , že miestne a regionálne orgány musia byť v plnej miere zapojené do prípravy, tvorby a zavádzania národných stratégií a akčných programov v oblasti klimatických zmien; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje
  , že miestne a regionálne orgány musia byť v plnej miere zapojené do prípravy, tvorby a zavádzania národných stratégií a akčných programov v oblasti klimatických zmien;

| 19. | opätovne potvrdzuje
  , že plne podporuje Dohovor starostov, vytvorený na podnet Európskej komisie a Výboru regiónov, ktorý je odpoveďou miest na globálne otepľovanie a v ktorom sa mestá formálne zaväzujú dosiahnuť väčšie zníženie emisií CO2, než je cieľ, ktorý si EÚ stanovila do roku 2020. Zároveň žiada, aby sa k tomuto dohovoru mohli pripojiť všetky príslušné orgány na nižšej ako celoštátnej úrovni a aby sa Dohovor starostov mohol rozvíjať ďalej a mal k dispozícii primerané prostriedky, ktoré umožnia rozširovať odborné vedomosti a navrhovať stratégie prispôsobené konkrétnym potrebám miestnych orgánov; |
| --- | --- |

19.

opätovne potvrdzuje
  , že plne podporuje Dohovor starostov, vytvorený na podnet Európskej komisie a Výboru regiónov, ktorý je odpoveďou miest na globálne otepľovanie a v ktorom sa mestá formálne zaväzujú dosiahnuť väčšie zníženie emisií CO2, než je cieľ, ktorý si EÚ stanovila do roku 2020. Zároveň žiada, aby sa k tomuto dohovoru mohli pripojiť všetky príslušné orgány na nižšej ako celoštátnej úrovni a aby sa Dohovor starostov mohol rozvíjať ďalej a mal k dispozícii primerané prostriedky, ktoré umožnia rozširovať odborné vedomosti a navrhovať stratégie prispôsobené konkrétnym potrebám miestnych orgánov;

PRISPÔSOBENIE SA

| 20. | odporúča
  , aby bol rámec rozpočtu Spoločenstva prispôsobený tak, aby boli všetky európske miestne a regionálne orgány rovnako dobre vybavené na boj proti klimatickým zmenám a mali prostriedky na odstraňovanie ich príčin a na prispôsobenie sa ich dôsledkom, najmä tak, aby tieto opatrenia priniesli osoh najväčšmi postihnutým skupinám obyvateľstva a hospodárskym subjektom; |
| --- | --- |

20.

odporúča
  , aby bol rámec rozpočtu Spoločenstva prispôsobený tak, aby boli všetky európske miestne a regionálne orgány rovnako dobre vybavené na boj proti klimatickým zmenám a mali prostriedky na odstraňovanie ich príčin a na prispôsobenie sa ich dôsledkom, najmä tak, aby tieto opatrenia priniesli osoh najväčšmi postihnutým skupinám obyvateľstva a hospodárskym subjektom;

ZMIERŇOVANIE NÁSLEDKOV

| 21. | je presvedčený
  , že zásada „znečisťovateľ platí“ sa musí uplatňovať vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva týkajúcich sa ochrany životného prostredia a klímy, a to konkrétne prostredníctvom internalizácie environmentálnych nákladov na tovary a služby; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený
  , že zásada „znečisťovateľ platí“ sa musí uplatňovať vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva týkajúcich sa ochrany životného prostredia a klímy, a to konkrétne prostredníctvom internalizácie environmentálnych nákladov na tovary a služby;

| 22. | podporuje
  zásadu spolupráce a solidarity medzi členskými krajinami v takej forme, ako ju zavádza nová schéma obchodovania s emisiami skleníkových plynov (EU ETS) medzi technologicky rozvinutejšími členskými štátmi (ktorých priemyselné odvetvia vykazujú vyššiu energetickú účinnosť) a menej rozvinutými štátmi (ktorých národné hospodárstva majú vyššiu spotrebu energie a ktorých miera rastu sa musí zvýšiť); |
| --- | --- |

22.

podporuje
  zásadu spolupráce a solidarity medzi členskými krajinami v takej forme, ako ju zavádza nová schéma obchodovania s emisiami skleníkových plynov (EU ETS) medzi technologicky rozvinutejšími členskými štátmi (ktorých priemyselné odvetvia vykazujú vyššiu energetickú účinnosť) a menej rozvinutými štátmi (ktorých národné hospodárstva majú vyššiu spotrebu energie a ktorých miera rastu sa musí zvýšiť);

| 23. | domnieva sa
  , že napriek dosiahnutému pokroku sa musí ďalej posilňovať transparentnosť a dlhodobá spoľahlivosť EU ETS a že aj naďalej treba venovať pozornosť prípadným sociálnym a ekologickým dôsledkom plánovaných opatrení, osobitne na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa
  , že napriek dosiahnutému pokroku sa musí ďalej posilňovať transparentnosť a dlhodobá spoľahlivosť EU ETS a že aj naďalej treba venovať pozornosť prípadným sociálnym a ekologickým dôsledkom plánovaných opatrení, osobitne na miestnej a regionálnej úrovni;

| 24. | odporúča
  , aby sa primerane zohľadňovali požiadavky regionálnej rozvojovej politiky a upozorňuje na to, že z hľadiska väčšej transparentnosti a účinnosti trhu s emisnými kvótami by sa mohla vykonať rozsiahla reštrukturalizácia niektorých priemyselných zariadení, čo by umožnilo vyradiť z výrobného systému najmenej účinné zariadenia alebo zariadenia, ktorých životnosť už končí. V tejto súvislosti vyzýva, aby boli prijaté opatrenia na podporu priemyselnej obnovy a na preškolenie zamestnancov, ktorí to potrebujú; |
| --- | --- |

24.

odporúča
  , aby sa primerane zohľadňovali požiadavky regionálnej rozvojovej politiky a upozorňuje na to, že z hľadiska väčšej transparentnosti a účinnosti trhu s emisnými kvótami by sa mohla vykonať rozsiahla reštrukturalizácia niektorých priemyselných zariadení, čo by umožnilo vyradiť z výrobného systému najmenej účinné zariadenia alebo zariadenia, ktorých životnosť už končí. V tejto súvislosti vyzýva, aby boli prijaté opatrenia na podporu priemyselnej obnovy a na preškolenie zamestnancov, ktorí to potrebujú;

| 25. | pripomína,
  že okrem obchodovania s emisnými kvótami je potrebné vyvinúť aj ďalšie úsilie, najmä na to, aby sa mohlo prejsť na ekologicky prijateľné druhy dopravy. Vyzýva národné vlády, aby ďalej rozširovali železničnú a vodnú dopravnú infraštruktúru a podporovali kombinovanú dopravu vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

25.

pripomína,
  že okrem obchodovania s emisnými kvótami je potrebné vyvinúť aj ďalšie úsilie, najmä na to, aby sa mohlo prejsť na ekologicky prijateľné druhy dopravy. Vyzýva národné vlády, aby ďalej rozširovali železničnú a vodnú dopravnú infraštruktúru a podporovali kombinovanú dopravu vo všeobecnosti;

| 26. | vzhľadom na to, že európsky dopravný sektor je vo veľkej miere závislý od ropy,
  ľutuje
  , že Druhý strategický energetický prieskum nepriniesol spoločne s balíkom o energetickej účinnosti aj návrhy týkajúce sa účinnosti dopravy, aspoň v oblastiach ako sú železničná doprava a iné druhy verejnej dopravy, energeticky účinné vozidlá, spoločné využívanie automobilov, ekologické riadenie motorových vozidiel, propagovanie cyklistiky atď.; |
| --- | --- |

26.

vzhľadom na to, že európsky dopravný sektor je vo veľkej miere závislý od ropy,
  ľutuje
  , že Druhý strategický energetický prieskum nepriniesol spoločne s balíkom o energetickej účinnosti aj návrhy týkajúce sa účinnosti dopravy, aspoň v oblastiach ako sú železničná doprava a iné druhy verejnej dopravy, energeticky účinné vozidlá, spoločné využívanie automobilov, ekologické riadenie motorových vozidiel, propagovanie cyklistiky atď.;

| 27. | zastáva názor
  , že energetická politika a politika ochrany klímy spolu úzko súvisia a že sa musia zosúladiť, pretože 80 % emisií CO2 v Európe pochádza z výroby energie; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor
  , že energetická politika a politika ochrany klímy spolu úzko súvisia a že sa musia zosúladiť, pretože 80 % emisií CO2 v Európe pochádza z výroby energie;

| 28. | ľutuje
  , že v rámci balíka opatrení v oblasti energetiky a klimatických zmien z roku 2008 nebol v súvislosti s energetickou účinnosťou stanovený záväzný cieľ, ktorý je chýbajúcim článkom v úsilí o dosiahnutie potrebného zníženia emisií CO2; |
| --- | --- |

28.

ľutuje
  , že v rámci balíka opatrení v oblasti energetiky a klimatických zmien z roku 2008 nebol v súvislosti s energetickou účinnosťou stanovený záväzný cieľ, ktorý je chýbajúcim článkom v úsilí o dosiahnutie potrebného zníženia emisií CO2;

| 29. | upozorňuje
  na to, že jednotlivé mestá a regióny EÚ dosiahli v uplynulých rokoch pri znižovaní emisií CO2 a spotreby energie rozdielne výsledky. Zohľadniť by sa mala aj rozdielna úroveň intenzity spotreby a výroby energie a s tým súvisiace emisie skleníkových plynov v rámci jednotlivých krajín a medzi nimi, najmä rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami; |
| --- | --- |

29.

upozorňuje
  na to, že jednotlivé mestá a regióny EÚ dosiahli v uplynulých rokoch pri znižovaní emisií CO2 a spotreby energie rozdielne výsledky. Zohľadniť by sa mala aj rozdielna úroveň intenzity spotreby a výroby energie a s tým súvisiace emisie skleníkových plynov v rámci jednotlivých krajín a medzi nimi, najmä rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami;

| 30. | domnieva sa
  , že regionálne akčné plány v oblasti ochrany klímy a/alebo plány v oblasti trvalo udržateľnej energie by mohli slúžiť ako spojivo medzi miestnymi a celoštátnymi iniciatívami, ktoré musia navrhnúť praktické nástroje na dosiahnutie cieľov. Musí byť zabezpečené aj primerané financovanie; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa
  , že regionálne akčné plány v oblasti ochrany klímy a/alebo plány v oblasti trvalo udržateľnej energie by mohli slúžiť ako spojivo medzi miestnymi a celoštátnymi iniciatívami, ktoré musia navrhnúť praktické nástroje na dosiahnutie cieľov. Musí byť zabezpečené aj primerané financovanie;

| 31. | odporúča
  okrem možnosti využiť európske štrukturálne fondy poskytnúť aj ďalšie prostriedky a zaviesť ďalšie opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri adaptačných opatreniach a opatreniach zameraných na zmierňovanie následkov, ako napríklad úspora energie a obnoviteľné zdroje energie, s cieľom zlepšiť energetickú účinnosť budov a znížiť emisie skleníkových plynov. Európska politika zameraná na ochranu klímy by tým získala väčšiu podporu; |
| --- | --- |

31.

odporúča
  okrem možnosti využiť európske štrukturálne fondy poskytnúť aj ďalšie prostriedky a zaviesť ďalšie opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri adaptačných opatreniach a opatreniach zameraných na zmierňovanie následkov, ako napríklad úspora energie a obnoviteľné zdroje energie, s cieľom zlepšiť energetickú účinnosť budov a znížiť emisie skleníkových plynov. Európska politika zameraná na ochranu klímy by tým získala väčšiu podporu;

| 32. | žiada
  , aby sa vynaložilo viac finančných prostriedkov na výskum technológií zachytávania CO2, ktoré by sa mohli využívať spoločne s ostatnými opatreniami na zmiernenie klimatických zmien s cieľom dosiahnuť výrazné zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

32.

žiada
  , aby sa vynaložilo viac finančných prostriedkov na výskum technológií zachytávania CO2, ktoré by sa mohli využívať spoločne s ostatnými opatreniami na zmiernenie klimatických zmien s cieľom dosiahnuť výrazné zníženie emisií skleníkových plynov;

| 33. | chcel by
  , aby sa zabezpečilo, že systémy podpory budú prístupné pre výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov na všetkých úrovniach a vrátane malých zariadení, a domnieva sa, že z dôvodu jednotnosti by sa podpora energie z obnoviteľných zdrojov mala zamerať na zníženie využívania fosílnych palív; |
| --- | --- |

33.

chcel by
  , aby sa zabezpečilo, že systémy podpory budú prístupné pre výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov na všetkých úrovniach a vrátane malých zariadení, a domnieva sa, že z dôvodu jednotnosti by sa podpora energie z obnoviteľných zdrojov mala zamerať na zníženie využívania fosílnych palív;

OCHRANA ZRANITEĽNÝCH OBČANOV

| 34. | domnieva sa
  , že propagovaním udržateľnej energie a energetickej účinnosti môže Dohovor starostov podnecovať mestá a regióny, aby zavádzali zmeny, ktoré by ochránili najzraniteľnejších občanov, najmä osôb s nízkym a pevným príjmom, pred dosahom vysokých cien energie a pred jej nedostatkom (tzv. energetickou chudobou). Pritom však treba zabrániť subvencovaniu využívania energie a poskytnúť dostatočne vysoké finančné stimuly na zvyšovanie energetickej účinnosti a, kde je to možné, zníženie spotreby energie; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa
  , že propagovaním udržateľnej energie a energetickej účinnosti môže Dohovor starostov podnecovať mestá a regióny, aby zavádzali zmeny, ktoré by ochránili najzraniteľnejších občanov, najmä osôb s nízkym a pevným príjmom, pred dosahom vysokých cien energie a pred jej nedostatkom (tzv. energetickou chudobou). Pritom však treba zabrániť subvencovaniu využívania energie a poskytnúť dostatočne vysoké finančné stimuly na zvyšovanie energetickej účinnosti a, kde je to možné, zníženie spotreby energie;

| 35. | v plnej miere
  podporuje potrebu chrániť najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v spoločnosti pred prípadným zvyšovaním cien zdrojov energie, najmä elektrickej energie, vrátane krokov, ktoré im majú pomôcť zvýšiť energetickú účinnosť ich obydlí;


  poveruje
  predsedu, aby toto uznesenie postúpil českému a švédskemu predsedníctvu, Európskej komisii, členským krajinám a zmluvným stranám dohovoru v rámci OSN. |
| --- | --- |

35.

v plnej miere
  podporuje potrebu chrániť najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v spoločnosti pred prípadným zvyšovaním cien zdrojov energie, najmä elektrickej energie, vrátane krokov, ktoré im majú pomôcť zvýšiť energetickú účinnosť ich obydlí;

poveruje
  predsedu, aby toto uznesenie postúpil českému a švédskemu predsedníctvu, Európskej komisii, členským krajinám a zmluvným stranám dohovoru v rámci OSN.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

PRÍLOHA

Zoznam stanovísk VR, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s otázkou klimatických zmien

| — | „Plán hospodárskej obnovy Európy a úloha miestnych a regionálnych orgánov“, CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Plán hospodárskej obnovy Európy a úloha miestnych a regionálnych orgánov“, CdR 12/2009 fin

| — | „Energetika: Strategické hodnotenie a hospodárnosť budov“, CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Energetika: Strategické hodnotenie a hospodárnosť budov“, CdR 8/2009 fin

| — | „Zelená kniha o územnej súdržnosti“, CdR 274/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Zelená kniha o územnej súdržnosti“, CdR 274/2008 fin

| — | „Piata správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti“, CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Piata správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti“, CdR 273/2008 fin

| — | „Prínos európskych regiónov k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti klimatických zmien a energie s osobitným dôrazom na Dohovor starostov“, CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Prínos európskych regiónov k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti klimatických zmien a energie s osobitným dôrazom na Dohovor starostov“, CdR 241/2008 fin

| — | „Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií“, CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií“, CdR 254/2008 fin

| — | Výhľadové stanovisko VR na tému „Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť“, CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

Výhľadové stanovisko VR na tému „Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť“, CdR 245/2008 fin

| — | „Legislatívne návrhy Komisie nadväzujúce na hodnotenie stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky“, CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Legislatívne návrhy Komisie nadväzujúce na hodnotenie stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky“, CdR 162/2008 fin

| — | „Obchodovanie s emisnými kvótami“, CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Obchodovanie s emisnými kvótami“, CdR 161/2008 fin

| — | „Podpora využívania energie z obnoviteľných zdrojov“, CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Podpora využívania energie z obnoviteľných zdrojov“, CdR 160/2008 fin

| — | Výhľadové stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos regionálnych a miestnych orgánov k stratégii Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj“, CdR 85/2007 fin |
| --- | --- |

—

Výhľadové stanovisko Výboru regiónov na tému „Prínos regionálnych a miestnych orgánov k stratégii Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj“, CdR 85/2007 fin

| — | „Integrovaná námorná politika Európskej únie“, CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Integrovaná námorná politika Európskej únie“, CdR 22/2008 fin

| — | „Európske trhy s elektrickou energiou a plynom: Tretí legislatívny balík“, CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Európske trhy s elektrickou energiou a plynom: Tretí legislatívny balík“, CdR 21/2008 fin

| — | „Reformujeme rozpočet – meníme Európu“, CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Reformujeme rozpočet – meníme Európu“, CdR 16/2008 fin

| — | „Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii“, CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii“, CdR 313/2007 fin

| — | „Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“, CdR 309/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“, CdR 309/2007 fin

| — | „Zelená kniha o mestskej doprave“, CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Zelená kniha o mestskej doprave“, CdR 236/2007 fin

| — | „Vyhodnotenie stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky“, CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Vyhodnotenie stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky“, CdR 197/2007 fin

| — | „Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe: Možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ“, CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe: Možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ“, CdR 118/2007 fin

| — | „Energetický balík“, CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Energetický balík“, CdR 111/2007 fin

| — | „Obmedzenie globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia“, CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Obmedzenie globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia“, CdR 110/2007 fin

---

III Prípravné akty

Výbor regiónov

80. plenárne zasadnutie 17.–18. júna 2009

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/65

---

Stanovisko Výboru regiónov „balík predpisov v oblasti námornej a príbrežnej dopravy“

(2009/C 211/10)

VÝBOR REGIÓNOV:

| — | Sa domnieva, že európska námorná politika musí byť súčasťou uceleného medzisektorového prístupu, ktorý vychádza z námorného priestorového plánovania a ktorý si kladie za cieľ vyrovnať sa so zintenzívňovaním rôznych činností v obmedzenom a zraniteľnom priestore a navzájom ich zosúladiť. |
| --- | --- |

—

Sa domnieva, že európska námorná politika musí byť súčasťou uceleného medzisektorového prístupu, ktorý vychádza z námorného priestorového plánovania a ktorý si kladie za cieľ vyrovnať sa so zintenzívňovaním rôznych činností v obmedzenom a zraniteľnom priestore a navzájom ich zosúladiť.

| — | Nazdáva sa, že takéto plánovanie predpokladá inovačný systém riadenia, vychádzajúci z viacúrovňového riadenia a rešpektovania zásady subsidiarity. Pripomína preto významnú úlohu, ktorú v oblasti námorného priestorového plánovania zohrávajú územné samosprávy ako financovatelia určitých politík, ale aj ako najnižšia úroveň, ktorá najlepšie dokáže zabezpečiť zosúladenie rôznych činností. |
| --- | --- |

—

Nazdáva sa, že takéto plánovanie predpokladá inovačný systém riadenia, vychádzajúci z viacúrovňového riadenia a rešpektovania zásady subsidiarity. Pripomína preto významnú úlohu, ktorú v oblasti námorného priestorového plánovania zohrávajú územné samosprávy ako financovatelia určitých politík, ale aj ako najnižšia úroveň, ktorá najlepšie dokáže zabezpečiť zosúladenie rôznych činností.

| — | Oceňuje pokrok, ktorý Komisia dosiahla v oblasti námorného plánovania a jej úmysel vypracovať na európskej úrovni spoločné zásady a domnieva sa, že úloha Európskej únie by sa mohla vyvinúť smerom k normatívnejším aspektom pokiaľ ide o metodiku a princípy, najmä s využitím súčasných regionálnych dohovorov. |
| --- | --- |

—

Oceňuje pokrok, ktorý Komisia dosiahla v oblasti námorného plánovania a jej úmysel vypracovať na európskej úrovni spoločné zásady a domnieva sa, že úloha Európskej únie by sa mohla vyvinúť smerom k normatívnejším aspektom pokiaľ ide o metodiku a princípy, najmä s využitím súčasných regionálnych dohovorov.

| — | Podporuje snahu Komisie o dobudovanie vnútorného trhu v záujme zatraktívnenia námornej dopravy a zvýšenia jej konkurencieschopnosti, avšak ľutuje, že konkrétne opatrenia sa zameriavajú v podstate len na hospodársky rozmer. VR si želá, aby sa plne zohľadnili aj sociálne a environmentálne aspekty. |
| --- | --- |

—

Podporuje snahu Komisie o dobudovanie vnútorného trhu v záujme zatraktívnenia námornej dopravy a zvýšenia jej konkurencieschopnosti, avšak ľutuje, že konkrétne opatrenia sa zameriavajú v podstate len na hospodársky rozmer. VR si želá, aby sa plne zohľadnili aj sociálne a environmentálne aspekty.

| — | Opakuje svoju požiadavku, aby sa preskúmali „možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky otázky v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu“. Toto preskúmanie by sa malo uskutočniť v rámci diskusií o budúcom finančnom rámci na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

—

Opakuje svoju požiadavku, aby sa preskúmali „možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky otázky v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu“. Toto preskúmanie by sa malo uskutočniť v rámci diskusií o budúcom finančnom rámci na roky 2014 – 2020.

| — | Nazdáva sa, že vyjasnenie otázky finančnej pomoci pre námorné diaľnice je vítané, no bolo by užitočnejšie stanoviť si ambicióznejší cieľ a globálne sa zamyslieť nad o charakterom operácií a investícií, na ktoré je možné získať európske dotácie, pretože nástroje použité v posledných rokoch nepriniesli očakávané výsledky, najmä pokiaľ ide o požiadavky krátkodobej životaschopnosti. |
| --- | --- |

—

Nazdáva sa, že vyjasnenie otázky finančnej pomoci pre námorné diaľnice je vítané, no bolo by užitočnejšie stanoviť si ambicióznejší cieľ a globálne sa zamyslieť nad o charakterom operácií a investícií, na ktoré je možné získať európske dotácie, pretože nástroje použité v posledných rokoch nepriniesli očakávané výsledky, najmä pokiaľ ide o požiadavky krátkodobej životaschopnosti.

| Spravodajca | Pán Michel Delebarre, primátor mesta Dunkerque (FR/SES) |
| --- | --- |

Spravodajca

Pán Michel Delebarre, primátor mesta Dunkerque (FR/SES)

Referenčné dokumenty

Návod na námorné priestorové plánovanie: dosiahnutie spoločných zásad v EÚ. KOM(2008) 791 v konečnom znení. Oznámenie Komisie z 25.11.2008.

Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018. KOM(2009) 8 v konečnom znení. Oznámenie Komisie z 21.1.2009.

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ohlasovacích formalitách lodí plávajúcich do prístavov a/alebo z prístavov Spoločenstva a ktorou sa zrušuje smernica 2002/6/ES. KOM(2009) 11 v konečnom znení. 21.1.2009.

Oznámenie a akčný plán so zreteľom na vytvorenie európskeho priestoru námornej dopravy bez prekážok. KOM(2009) 10 v konečnom znení. 21.1.2009.

Oznámenie Komisie, ktorým sa vydávajú usmernenia v súvislosti so štátnou pomocou dopĺňajúcou finančné prostriedky poskytované Spoločenstvom na otvorenie námorných diaľnic. (2008/C 317/08).

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | Eviduje výrazný pokrok, ktorý Komisia dosiahla a víta efektívnu realizáciu akčného plánu ako aj zvolený integrovaný prístup. Domnieva sa, že európska námorná politika musí byť súčasťou uceleného medzisektorového prístupu, ktorý bude pokrývať „všetky aspekty vzťahu ľudí k moriam a oceánom“. (1) |
| --- | --- |

1.

Eviduje výrazný pokrok, ktorý Komisia dosiahla a víta efektívnu realizáciu akčného plánu ako aj zvolený integrovaný prístup. Domnieva sa, že európska námorná politika musí byť súčasťou uceleného medzisektorového prístupu, ktorý bude pokrývať „všetky aspekty vzťahu ľudí k moriam a oceánom“. (1)

| 2. | Pripomína, že v pobrežných regiónoch a mestách Európskej únie žije približne polovica európskeho obyvateľstva (2) a že tieto oblasti prispievajú k európskemu HDP zhruba vo výške 40 %. Miestne a regionálne orgány majú rôzne právomoci v oblastiach súvisiacich s námornou politikou a sú dôležitým stupňom pri podporovaní koordinácie jednotlivých sektorových politík v praxi. Pobrežné územné samosprávy nesú tiež osobitnú zodpovednosť v oblasti územného a priestorového plánovania pobrežných zón: musia riešiť spory súvisiace s konfliktnými činnosťami na pobreží ako aj na mori a usilovať sa o trvalo udržateľný rozvoj a mieru zamestnanosti, ktoré by boli v rovnováhe s potrebnou ochranou morského prostredia. Nadobudli tak odborné poznatky týkajúce sa integrovaných strategických úvah o tomto type území a tiež v oblastiach ako je doprava, rozvoj prístavov, bezpečnosť, mestský rozvoj, námorné priestorové plánovanie, odborná príprava a integrovaná správa pobrežných zón (ISPZ). |
| --- | --- |

2.

Pripomína, že v pobrežných regiónoch a mestách Európskej únie žije približne polovica európskeho obyvateľstva (2) a že tieto oblasti prispievajú k európskemu HDP zhruba vo výške 40 %. Miestne a regionálne orgány majú rôzne právomoci v oblastiach súvisiacich s námornou politikou a sú dôležitým stupňom pri podporovaní koordinácie jednotlivých sektorových politík v praxi. Pobrežné územné samosprávy nesú tiež osobitnú zodpovednosť v oblasti územného a priestorového plánovania pobrežných zón: musia riešiť spory súvisiace s konfliktnými činnosťami na pobreží ako aj na mori a usilovať sa o trvalo udržateľný rozvoj a mieru zamestnanosti, ktoré by boli v rovnováhe s potrebnou ochranou morského prostredia. Nadobudli tak odborné poznatky týkajúce sa integrovaných strategických úvah o tomto type území a tiež v oblastiach ako je doprava, rozvoj prístavov, bezpečnosť, mestský rozvoj, námorné priestorové plánovanie, odborná príprava a integrovaná správa pobrežných zón (ISPZ).

| 3. | Zdôrazňuje, že správna implementácia európskej námornej politiky si vyžaduje riadenie, do ktorého budú bezprostrednejšie zapojení miestni a regionálni aktéri. Riadenie námornej politiky založené na skutočnom partnerstve, zahŕňajúce všetky rozhodovacie úrovne ako aj občiansku spoločnosť, umožní včas odhaliť prípadné konflikty a nájsť riešenia vhodné pre konkrétne územie. |
| --- | --- |

3.

Zdôrazňuje, že správna implementácia európskej námornej politiky si vyžaduje riadenie, do ktorého budú bezprostrednejšie zapojení miestni a regionálni aktéri. Riadenie námornej politiky založené na skutočnom partnerstve, zahŕňajúce všetky rozhodovacie úrovne ako aj občiansku spoločnosť, umožní včas odhaliť prípadné konflikty a nájsť riešenia vhodné pre konkrétne územie.

| 4. | Pripája sa k stanovisku Komisie, vyjadrenom v oznámení o usmerneniach pre integrovaný prístup k námornej politike (3), že pobrežné oblasti síce majú prospech z integrovaného prístupu k námornej politike, ale v prípade absencie takéhoto prístupu sú vystavené negatívnym následkom. |
| --- | --- |

4.

Pripája sa k stanovisku Komisie, vyjadrenom v oznámení o usmerneniach pre integrovaný prístup k námornej politike (3), že pobrežné oblasti síce majú prospech z integrovaného prístupu k námornej politike, ale v prípade absencie takéhoto prístupu sú vystavené negatívnym následkom.

| 5. | Nazdáva sa, že je nevyhnutné vytvoriť prepojenie medzi cieľom územnej súdržnosti a rozvojom integrovanej námornej politiky, hlavne s cieľom zabezpečiť lepšiu koherenciu regionálneho rozvoja v pobrežných a ostrovných oblastiach a aj vo vnútrozemí a vnútorných prístavoch, ako aj lepšie koordinovať budúce financovanie osobitných činností v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

5.

Nazdáva sa, že je nevyhnutné vytvoriť prepojenie medzi cieľom územnej súdržnosti a rozvojom integrovanej námornej politiky, hlavne s cieľom zabezpečiť lepšiu koherenciu regionálneho rozvoja v pobrežných a ostrovných oblastiach a aj vo vnútrozemí a vnútorných prístavoch, ako aj lepšie koordinovať budúce financovanie osobitných činností v týchto oblastiach.

| 6. | V tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, aby sa preskúmali „možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky alebo väčšinu otázok v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu“, a to v rámci diskusií o budúcom finančnom rámci na obdobie rokov 2014-2020. (4) |
| --- | --- |

6.

V tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, aby sa preskúmali „možnosti revízie finančného systému EÚ s cieľom vytvoriť jediný zjednodušený systém pre všetky alebo väčšinu otázok v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu“, a to v rámci diskusií o budúcom finančnom rámci na obdobie rokov 2014-2020. (4)

| 7. | Plne podporuje návrh Komisie vytvoriť databázu projektov v námorných regiónoch, ktorá bude obsahovať informácie o prijímateľoch všetkých financií Spoločenstva a nazdáva sa, že táto databáza je nevyhnutná na zabezpečenie transparentnosti v tejto oblasti a na podporu výmen osvedčených postupov; vyjadruje želanie, aby bol zapojený do riadenia tejto databázy, ktorá by sa mala uviesť do činnosti do roku 2010. |
| --- | --- |

7.

Plne podporuje návrh Komisie vytvoriť databázu projektov v námorných regiónoch, ktorá bude obsahovať informácie o prijímateľoch všetkých financií Spoločenstva a nazdáva sa, že táto databáza je nevyhnutná na zabezpečenie transparentnosti v tejto oblasti a na podporu výmen osvedčených postupov; vyjadruje želanie, aby bol zapojený do riadenia tejto databázy, ktorá by sa mala uviesť do činnosti do roku 2010.

Námorné priestorové plánovanie
   (5)

| 8. | Víta návod na námorné priestorové plánovanie a podporuje návrhy Komisie týkajúce sa vypracovania desiatich plánovacích zásad, ktoré by sa mohli presadiť ako spoločné zásady uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

8.

Víta návod na námorné priestorové plánovanie a podporuje návrhy Komisie týkajúce sa vypracovania desiatich plánovacích zásad, ktoré by sa mohli presadiť ako spoločné zásady uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

| 9. | Podporuje snahu Komisie o integrované vytváranie politiky prostredníctvom modrej knihy, ktorá ponúka jasné smerovanie v oblasti riadenia námorných a pobrežných zdrojov v celej Európe. Nabáda Komisiu, aby v tom smere pokračovala aj naďalej a aby objasnila jeho prepojenie s ostatnými opatreniami Európskej únie obsiahnutými najmä v smernici 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, rámcovej smernici o vode, rámcovej smernici o námornej stratégii a odporúčaní Rady a Európskeho parlamentu o integrovanom riadení pobrežných zón. Námorné priestorové plánovanie by malo prispieť k zlepšeniu súčinnosti medzi týmito právnymi normami, aby sa tak predišlo prípadným nedorozumeniami či prekrývaniu sa. |
| --- | --- |

9.

Podporuje snahu Komisie o integrované vytváranie politiky prostredníctvom modrej knihy, ktorá ponúka jasné smerovanie v oblasti riadenia námorných a pobrežných zdrojov v celej Európe. Nabáda Komisiu, aby v tom smere pokračovala aj naďalej a aby objasnila jeho prepojenie s ostatnými opatreniami Európskej únie obsiahnutými najmä v smernici 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, rámcovej smernici o vode, rámcovej smernici o námornej stratégii a odporúčaní Rady a Európskeho parlamentu o integrovanom riadení pobrežných zón. Námorné priestorové plánovanie by malo prispieť k zlepšeniu súčinnosti medzi týmito právnymi normami, aby sa tak predišlo prípadným nedorozumeniami či prekrývaniu sa.

| 10. | Domnieva sa, že priestorovému plánovaniu musia predchádzať strategické úvahy a organizácia riadenia. Strategické úvahy totiž predstavujú základnú fázu procesu plánovania, ktorá poskytuje priestor na zosúladenie cieľov s dostupnými prostriedkami a nasmerovanie plánovania. V tejto etape kolektívnych príprav sa môžu stanoviť zásady a usmernenia ako aj priority týkajúce sa plánovania a riešenia sporov, ku ktorým v tomto procese dochádza. |
| --- | --- |

10.

Domnieva sa, že priestorovému plánovaniu musia predchádzať strategické úvahy a organizácia riadenia. Strategické úvahy totiž predstavujú základnú fázu procesu plánovania, ktorá poskytuje priestor na zosúladenie cieľov s dostupnými prostriedkami a nasmerovanie plánovania. V tejto etape kolektívnych príprav sa môžu stanoviť zásady a usmernenia ako aj priority týkajúce sa plánovania a riešenia sporov, ku ktorým v tomto procese dochádza.

| 11. | Domnieva sa, že pre určenie strategických usmernení v otázke priestorového plánovania je nevyhnutná implementácia inovačného systému riadenia vychádzajúceho z viacúrovňového riadenia a rešpektovania zásady subsidiarity. Tento systém sa bude musieť uplatňovať na viacerých úrovniach, počínajúc morskými oblasťami až po najnižšiu úroveň. Podotýka, že hoci ekosystémový prístup Komisie (6) sa teší všeobecnej podpore, nie je nevyhnutne v súlade so všetkými námornými činnosťami. VR si preto želá, aby Komisia zahrnula do svojich budúcich návrhov úroveň morských oblastí alebo regionálnych morských oblastí, ktorá je dostatočne široká na to, aby sa predišlo tomuto problému. |
| --- | --- |

11.

Domnieva sa, že pre určenie strategických usmernení v otázke priestorového plánovania je nevyhnutná implementácia inovačného systému riadenia vychádzajúceho z viacúrovňového riadenia a rešpektovania zásady subsidiarity. Tento systém sa bude musieť uplatňovať na viacerých úrovniach, počínajúc morskými oblasťami až po najnižšiu úroveň. Podotýka, že hoci ekosystémový prístup Komisie (6) sa teší všeobecnej podpore, nie je nevyhnutne v súlade so všetkými námornými činnosťami. VR si preto želá, aby Komisia zahrnula do svojich budúcich návrhov úroveň morských oblastí alebo regionálnych morských oblastí, ktorá je dostatočne široká na to, aby sa predišlo tomuto problému.

| 12. | Zdôrazňuje, že námorné priestorové plánovanie by malo pokrývať všetky činnosti vykonávané v tomto priestore bez ohľadu na štátne hranice, aby mohli lepšie reagovať na skutočnú situáciu v ekosystéme. Domnieva sa preto, že toto plánovanie predstavuje kľúčový nástroj integrovanej námornej politiky. Je presvedčený, že zavedenie tohto systému je nevyhnutné vzhľadom na čoraz intenzívnejšie využívanie morí a v záujme zosúladenia konfliktných záujmov v tomto ohraničenom a chúlostivom priestore. Podotýka však, že námorná doprava musí dokázať zosúladiť námorné priestorové plánovanie so zásadou slobody morí, ktorú upravujú dohovory Medzinárodnej námornej organizácie. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že námorné priestorové plánovanie by malo pokrývať všetky činnosti vykonávané v tomto priestore bez ohľadu na štátne hranice, aby mohli lepšie reagovať na skutočnú situáciu v ekosystéme. Domnieva sa preto, že toto plánovanie predstavuje kľúčový nástroj integrovanej námornej politiky. Je presvedčený, že zavedenie tohto systému je nevyhnutné vzhľadom na čoraz intenzívnejšie využívanie morí a v záujme zosúladenia konfliktných záujmov v tomto ohraničenom a chúlostivom priestore. Podotýka však, že námorná doprava musí dokázať zosúladiť námorné priestorové plánovanie so zásadou slobody morí, ktorú upravujú dohovory Medzinárodnej námornej organizácie.

| 13. | Uznáva, že námorné priestorové plánovanie je dôležitým nástrojom pre zosúlaďovanie požiadaviek súvisiacich s jednotlivými činnosťami a pre optimálne využívanie morí pri súčasnej trvalej ochrane ekosystémov. Jasné a všetkým známe pravidlá podporia dlhodobé investície a pomôžu zvýšiť prínos námorných činností k splneniu cieľov konkurencieschopnosti a podpory rastu a zamestnanosti stanovených v Lisabonskej stratégii. V tejto súvislosti si želá, aby Komisia zašla čo najďalej pri stanovení zásad týkajúcich sa riešenia sporov s cieľom zaručiť transparentnosť tohto procesu v úzkej spolupráci s morskými regiónmi pomocou vopred určených pravidiel, ktoré budú dostatočne pružné na to, aby mohli zohľadniť špecifiká morských oblastí. |
| --- | --- |

13.

Uznáva, že námorné priestorové plánovanie je dôležitým nástrojom pre zosúlaďovanie požiadaviek súvisiacich s jednotlivými činnosťami a pre optimálne využívanie morí pri súčasnej trvalej ochrane ekosystémov. Jasné a všetkým známe pravidlá podporia dlhodobé investície a pomôžu zvýšiť prínos námorných činností k splneniu cieľov konkurencieschopnosti a podpory rastu a zamestnanosti stanovených v Lisabonskej stratégii. V tejto súvislosti si želá, aby Komisia zašla čo najďalej pri stanovení zásad týkajúcich sa riešenia sporov s cieľom zaručiť transparentnosť tohto procesu v úzkej spolupráci s morskými regiónmi pomocou vopred určených pravidiel, ktoré budú dostatočne pružné na to, aby mohli zohľadniť špecifiká morských oblastí.

| 14. | Oceňuje pokrok, ktorý Komisia dosiahla v oblasti námorného plánovania a jej úmysel vypracovať na európskej úrovni spoločné zásady. Domnieva sa, že Európska únia v tejto oblasti zohráva motivačnú a koordinačnú úlohu a že proces konzultácií, ktoré Komisia zorganizuje v roku 2009, umožní lepšie pochopiť problémy a navrhnúť usmernenia, ktoré podporia spoločný prístup. V tejto súvislosti Komisii navrhuje, aby po ukončení konzultácií vypracovala na ich základe bielu knihu. |
| --- | --- |

14.

Oceňuje pokrok, ktorý Komisia dosiahla v oblasti námorného plánovania a jej úmysel vypracovať na európskej úrovni spoločné zásady. Domnieva sa, že Európska únia v tejto oblasti zohráva motivačnú a koordinačnú úlohu a že proces konzultácií, ktoré Komisia zorganizuje v roku 2009, umožní lepšie pochopiť problémy a navrhnúť usmernenia, ktoré podporia spoločný prístup. V tejto súvislosti Komisii navrhuje, aby po ukončení konzultácií vypracovala na ich základe bielu knihu.

| 15. | Domnieva sa, že úloha Európskej únie by sa mohla vyvinúť smerom k normatívnym aspektom pokiaľ ide o metodiku a princípy, s cieľom zaručiť skutočnú koordináciu námorného plánovania v dotknutých štátoch a medzi nimi navzájom. V tejto súvislosti VR poukazuje na experimenty, ktoré už prebiehajú na regionálnej úrovni, najmä v oblasti Stredozemného mora v rámci Barcelonského dohovoru o ochrane morského prostredia a najmä v rámci siedmeho protokolu, v ktorom sa dotknuté členské štáty dohodli spoločne presadzovať integrovanú správu pobrežných zón (ISPZ) v Stredomorí s využitím záväzných nástrojov. Okrem presadzovania spoločného prístupu pri námornom priestorovom plánovaní by mohla Európska únia napomôcť tomu, aby sa súčasné regionálne dohovory v jednotlivých morských oblastiach zamerali na trvalo udržateľný a integrovaný rozvoj každého dotknutého morského regiónu. |
| --- | --- |

15.

Domnieva sa, že úloha Európskej únie by sa mohla vyvinúť smerom k normatívnym aspektom pokiaľ ide o metodiku a princípy, s cieľom zaručiť skutočnú koordináciu námorného plánovania v dotknutých štátoch a medzi nimi navzájom. V tejto súvislosti VR poukazuje na experimenty, ktoré už prebiehajú na regionálnej úrovni, najmä v oblasti Stredozemného mora v rámci Barcelonského dohovoru o ochrane morského prostredia a najmä v rámci siedmeho protokolu, v ktorom sa dotknuté členské štáty dohodli spoločne presadzovať integrovanú správu pobrežných zón (ISPZ) v Stredomorí s využitím záväzných nástrojov. Okrem presadzovania spoločného prístupu pri námornom priestorovom plánovaní by mohla Európska únia napomôcť tomu, aby sa súčasné regionálne dohovory v jednotlivých morských oblastiach zamerali na trvalo udržateľný a integrovaný rozvoj každého dotknutého morského regiónu.

| 16. | Vyzýva dôrazne Komisiu, aby podporovala pilotné projekty vo všetkých morských oblastiach s cieľom overiť opodstatnenosť navrhovaných zásad vzhľadom na rôznorodosť morských oblastí. Pripomína, že najvzdialenejšie regióny, ktoré predstavujú veľkú časť európskeho priestoru námornej dopravy musia byť do tohto systému plne zapojené. |
| --- | --- |

16.

Vyzýva dôrazne Komisiu, aby podporovala pilotné projekty vo všetkých morských oblastiach s cieľom overiť opodstatnenosť navrhovaných zásad vzhľadom na rôznorodosť morských oblastí. Pripomína, že najvzdialenejšie regióny, ktoré predstavujú veľkú časť európskeho priestoru námornej dopravy musia byť do tohto systému plne zapojené.

| 17. | Zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú v oblasti námorného priestorového plánovania zohrávajú územné samosprávy ako financovatelia určitých politík, ale aj ako najnižšia úroveň, ktorá najlepšie dokáže zabezpečiť zosúladenie rôznych činností. Partnerstvá vytvorené v prímorských a pobrežných oblastiach a existujúce námorné siete môžu zohrávať zásadnú úlohu pri uľahčovaní rozvoja a uplatňovania námorného priestorového plánovania v členských štátoch. Zatiaľ čo právomoci v oblasti riadenia teritoriálnych vôd a VHZ
   (7)
  najčastejšie prislúchajú členským štátom, územné samosprávy disponujú právomocami a povinnosťami v oblasti hospodárenia vodou a ďalšími kompetenciami ako prístavné orgány a správcovia chránených území. Územné samosprávy vo všeobecnosti zodpovedajú za podporu vyváženého a solidárneho rozvoja, z ktorého by nemal byť morský priestor vynechaný. |
| --- | --- |

17.

Zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú v oblasti námorného priestorového plánovania zohrávajú územné samosprávy ako financovatelia určitých politík, ale aj ako najnižšia úroveň, ktorá najlepšie dokáže zabezpečiť zosúladenie rôznych činností. Partnerstvá vytvorené v prímorských a pobrežných oblastiach a existujúce námorné siete môžu zohrávať zásadnú úlohu pri uľahčovaní rozvoja a uplatňovania námorného priestorového plánovania v členských štátoch. Zatiaľ čo právomoci v oblasti riadenia teritoriálnych vôd a VHZ
   (7)
  najčastejšie prislúchajú členským štátom, územné samosprávy disponujú právomocami a povinnosťami v oblasti hospodárenia vodou a ďalšími kompetenciami ako prístavné orgány a správcovia chránených území. Územné samosprávy vo všeobecnosti zodpovedajú za podporu vyváženého a solidárneho rozvoja, z ktorého by nemal byť morský priestor vynechaný.

| 18. | Zdôrazňuje tiež potrebu zosúladenia územného a námorného plánovania, v záujme správneho riadenia rozhrania medzi zemou a morom, najmä v pobrežných oblastiach. V tejto súvislosti poukazuje na činnosť rozvíjanú v rámci ISPZ. |
| --- | --- |

18.

Zdôrazňuje tiež potrebu zosúladenia územného a námorného plánovania, v záujme správneho riadenia rozhrania medzi zemou a morom, najmä v pobrežných oblastiach. V tejto súvislosti poukazuje na činnosť rozvíjanú v rámci ISPZ.

| 19. | Pripomína, že európske regióny a mestá už iniciujú cezhraničné a nadnárodné partnerstvá, najmä v rámci programov Interreg, ktoré im umožňujú realizáciu spoločných projektov súvisiacich s riadením morského priestoru. Domnieva sa, že taktiež EZÚS (európske zoskupenia územnej spolupráce) by mohli poskytnúť zaujímavé možnosti pre regionálnu spoluprácu. |
| --- | --- |

19.

Pripomína, že európske regióny a mestá už iniciujú cezhraničné a nadnárodné partnerstvá, najmä v rámci programov Interreg, ktoré im umožňujú realizáciu spoločných projektov súvisiacich s riadením morského priestoru. Domnieva sa, že taktiež EZÚS (európske zoskupenia územnej spolupráce) by mohli poskytnúť zaujímavé možnosti pre regionálnu spoluprácu.

| 20. | Víta skutočnosť, že Komisia vytvorila európsku námornú monitorovaciu a dátovú sieť, na základe ktorej by mal do konca roka 2009 vzniknúť prototyp európskeho atlasu morí a dúfa, že tento budúci atlas bude môcť byť prepojený s novým nástrojom Google Ocean, ktorý bol predstavený vo februári 2009. |
| --- | --- |

20.

Víta skutočnosť, že Komisia vytvorila európsku námornú monitorovaciu a dátovú sieť, na základe ktorej by mal do konca roka 2009 vzniknúť prototyp európskeho atlasu morí a dúfa, že tento budúci atlas bude môcť byť prepojený s novým nástrojom Google Ocean, ktorý bol predstavený vo februári 2009.

| 21. | Ľutuje, že Komisia dostatočne nerozvinula otázku subsidiarity. V súčasnom štádiu návrh Komisie vychádza zo súboru právnych základov (vrátane predpisov týkajúcich sa dopravnej politiky a politiky trvalo udržateľného rozvoja). Avšak politika územného plánovania bola doteraz na základe Zmluvy z Nice považovaná za výhradnú právomoc členských štátov. V prípade nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy a v spojitosti s novým cieľom územnej súdržnosti vyvstáva napríklad otázka, či by mohol článok 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (zodpovedajúci článku 308 Zmluvy o ES v znení Zmluvy z Nice) slúžiť ako právny základ pre budúce normatívne opatrenia v oblasti námorného priestorového plánovania. |
| --- | --- |

21.

Ľutuje, že Komisia dostatočne nerozvinula otázku subsidiarity. V súčasnom štádiu návrh Komisie vychádza zo súboru právnych základov (vrátane predpisov týkajúcich sa dopravnej politiky a politiky trvalo udržateľného rozvoja). Avšak politika územného plánovania bola doteraz na základe Zmluvy z Nice považovaná za výhradnú právomoc členských štátov. V prípade nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy a v spojitosti s novým cieľom územnej súdržnosti vyvstáva napríklad otázka, či by mohol článok 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (zodpovedajúci článku 308 Zmluvy o ES v znení Zmluvy z Nice) slúžiť ako právny základ pre budúce normatívne opatrenia v oblasti námorného priestorového plánovania.

Námorná doprava

| 22. | Domnieva sa, že námorná doprava je dôležitou súčasťou európskeho hospodárstva, zdrojom príjmov a pracovných miest, zdrojom ľudských a technických poznatkov a faktorom environmentálnej výkonnosti a konkurencieschopnosti, no vyžaduje si zároveň osobitné opatrenia v oblasti námornej bezpečnosti. Jej význam pre udržateľné hospodárenie sa musí neustále zvyšovať odstránením existujúcich prekážok v porovnaní s ostatnými druhmi dopravy a prostredníctvom environmentálnych požiadaviek. Aj keď je obzvlášť vystavená problémom finančného hospodárstva, je dôležitým prvkom reálnej ekonomiky. Keď sa reálna ekonomika opäť oživí, európske prístavy budú musieť byť schopné reagovať na potreby námorného priemyslu pokiaľ ide o zariadenia a služby. Za posledné desaťročie sa európsky prístavný systém neprispôsobil rovnako rýchlo ako väčšina svetových prístavov, hlavne ázijských. Európske prístavné kapacity sa preto musia jednoznačne zmodernizovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj, aby mohli v budúcnosti reagovať na výzvy svetového obchodu. |
| --- | --- |

22.

Domnieva sa, že námorná doprava je dôležitou súčasťou európskeho hospodárstva, zdrojom príjmov a pracovných miest, zdrojom ľudských a technických poznatkov a faktorom environmentálnej výkonnosti a konkurencieschopnosti, no vyžaduje si zároveň osobitné opatrenia v oblasti námornej bezpečnosti. Jej význam pre udržateľné hospodárenie sa musí neustále zvyšovať odstránením existujúcich prekážok v porovnaní s ostatnými druhmi dopravy a prostredníctvom environmentálnych požiadaviek. Aj keď je obzvlášť vystavená problémom finančného hospodárstva, je dôležitým prvkom reálnej ekonomiky. Keď sa reálna ekonomika opäť oživí, európske prístavy budú musieť byť schopné reagovať na potreby námorného priemyslu pokiaľ ide o zariadenia a služby. Za posledné desaťročie sa európsky prístavný systém neprispôsobil rovnako rýchlo ako väčšina svetových prístavov, hlavne ázijských. Európske prístavné kapacity sa preto musia jednoznačne zmodernizovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj, aby mohli v budúcnosti reagovať na výzvy svetového obchodu.

| 23. | Podporuje snahu o dobudovanie vnútorného trhu v záujme zatraktívnenia námornej dopravy a zvýšenia jej konkurencieschopnosti. Ľutuje však, že konkrétne opatrenia sa zameriavajú v podstate len na toto hľadisko a želá si, aby sa plne zohľadnili aj sociálne a environmentálne aspekty. |
| --- | --- |

23.

Podporuje snahu o dobudovanie vnútorného trhu v záujme zatraktívnenia námornej dopravy a zvýšenia jej konkurencieschopnosti. Ľutuje však, že konkrétne opatrenia sa zameriavajú v podstate len na toto hľadisko a želá si, aby sa plne zohľadnili aj sociálne a environmentálne aspekty.

| 24. | Zdôrazňuje, že politika námornej dopravy musí byť ponímaná ako súčasť celého logistického reťazca, do ktorého patrí. To znamená, že prístavy nemožno prehliadať pri prepájaní jednotlivých druhov prepravy tovaru v rámci európskeho priestoru alebo medzinárodnej dopravy. Prístavy by sa preto nemali brať len ako východiskový bod alebo cieľová destinácia, ale ako určujúci faktor princípu dopravy „od dverí k dverám“. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje, že politika námornej dopravy musí byť ponímaná ako súčasť celého logistického reťazca, do ktorého patrí. To znamená, že prístavy nemožno prehliadať pri prepájaní jednotlivých druhov prepravy tovaru v rámci európskeho priestoru alebo medzinárodnej dopravy. Prístavy by sa preto nemali brať len ako východiskový bod alebo cieľová destinácia, ale ako určujúci faktor princípu dopravy „od dverí k dverám“.

| 25. | Zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa z prístavov stali skutočné referenčné body v rámci virtuálneho riadenia dopravného reťazca, ktoré dokážu predvídať pohyb tovarových prúdov. To znamená, že informačné systémy, ktoré umožňujú optimalizáciu dopravných a logistických služieb pomocou monitorovania tovaru v reálnom čase, nesmú byť prerušené pri tranzite v prístave. Je preto potrebné rozvinúť vzájomnú súčinnosť systémov využívania prístavov ako aj ich súčinnosť s vnútornými platformami alebo túto súčinnosť vytvoriť v prípadoch, kde ešte neexistuje. |
| --- | --- |

25.

Zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa z prístavov stali skutočné referenčné body v rámci virtuálneho riadenia dopravného reťazca, ktoré dokážu predvídať pohyb tovarových prúdov. To znamená, že informačné systémy, ktoré umožňujú optimalizáciu dopravných a logistických služieb pomocou monitorovania tovaru v reálnom čase, nesmú byť prerušené pri tranzite v prístave. Je preto potrebné rozvinúť vzájomnú súčinnosť systémov využívania prístavov ako aj ich súčinnosť s vnútornými platformami alebo túto súčinnosť vytvoriť v prípadoch, kde ešte neexistuje.

| 26. | Víta úsilie Komisie zosúladiť administratívne a colné obmedzenia v námornej doprave s ostatnými druhmi dopravy. Je napríklad zbytočné presadzovať prechod z cestnej nákladnej dopravy na námornú podľa koncepcie námorných diaľnic, pokiaľ formality týkajúce sa nakládky a vykládky budú aj naďalej predstavovať zásadnú prekážku pre potenciálnych užívateľov. Predpisy by sa preto mali obmedziť na takú mieru, ktorá zodpovedá špecifickým danostiam námornej dopravy (otvorenosť morí a tým neurčitosť hraníc v prístave, zvláštne situácie ohrozenia v morskom prostredí v prípade nehôd a i.). |
| --- | --- |

26.

Víta úsilie Komisie zosúladiť administratívne a colné obmedzenia v námornej doprave s ostatnými druhmi dopravy. Je napríklad zbytočné presadzovať prechod z cestnej nákladnej dopravy na námornú podľa koncepcie námorných diaľnic, pokiaľ formality týkajúce sa nakládky a vykládky budú aj naďalej predstavovať zásadnú prekážku pre potenciálnych užívateľov. Predpisy by sa preto mali obmedziť na takú mieru, ktorá zodpovedá špecifickým danostiam námornej dopravy (otvorenosť morí a tým neurčitosť hraníc v prístave, zvláštne situácie ohrozenia v morskom prostredí v prípade nehôd a i.).

Námorná stratégia do roku 2018
   (8)

| 27. | Víta odporúčania Komisie týkajúce sa hlavných aspektov skúmaných v oznámení:






  — | podporovanie spravodlivého medzinárodného námorného obchodu a dodržiavania pravidiel platných na celosvetovej úrovni, |
| --- | --- | --- |

27.

Víta odporúčania Komisie týkajúce sa hlavných aspektov skúmaných v oznámení:

—

podporovanie spravodlivého medzinárodného námorného obchodu a dodržiavania pravidiel platných na celosvetovej úrovni,

| — | zdôraznenie atraktivity námorných profesií (vzdelávanie, kvalifikácia, profesionalizácia atď.) a dodržiavanie ustanovení prijatých Medzinárodnou organizáciou práce v otázke spravodlivého zaobchádzania s námorníkmi, ich životných podmienok a odmeňovania, |
| --- | --- |

—

zdôraznenie atraktivity námorných profesií (vzdelávanie, kvalifikácia, profesionalizácia atď.) a dodržiavanie ustanovení prijatých Medzinárodnou organizáciou práce v otázke spravodlivého zaobchádzania s námorníkmi, ich životných podmienok a odmeňovania,

| — | smerovanie k námornej doprave s „nulovým odpadom a nulovými emisiami“ a plné dodržiavanie zásady trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

smerovanie k námornej doprave s „nulovým odpadom a nulovými emisiami“ a plné dodržiavanie zásady trvalo udržateľného rozvoja,

| — | zaručenie trvalej bezpečnosti a zabezpečenia námornej dopravy dodržiavaním stanovených pravidiel a rozvíjaním preventívnych opatrení. |
| --- | --- |

—

zaručenie trvalej bezpečnosti a zabezpečenia námornej dopravy dodržiavaním stanovených pravidiel a rozvíjaním preventívnych opatrení.

| 28. | Vyjadruje však pochybnosti v súvislosti s tým, či Európska únia dokáže tieto odporúčania splniť vzhľadom na ich široký záber. Navrhuje preto Komisii, aby jednotlivé problémy hierarchicky zoradila a určila priority pre opatrenia, ktoré sa majú prijať, a v spolupráci s členskými štátmi a všetkými zainteresovanými stranami čo najskôr, v každom prípade však do konca roka 2009, vypracovala podrobný plán postupu. |
| --- | --- |

28.

Vyjadruje však pochybnosti v súvislosti s tým, či Európska únia dokáže tieto odporúčania splniť vzhľadom na ich široký záber. Navrhuje preto Komisii, aby jednotlivé problémy hierarchicky zoradila a určila priority pre opatrenia, ktoré sa majú prijať, a v spolupráci s členskými štátmi a všetkými zainteresovanými stranami čo najskôr, v každom prípade však do konca roka 2009, vypracovala podrobný plán postupu.

| 29. | Ľutuje, že konkrétne opatrenia sa vzťahujú len na liberalizáciu obchodných transakcií v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti a produktivity. Konštatuje, že ochrana životného prostredia a záruky týkajúce sa lepších sociálnych noriem pre námorníkov sa obmedzujú len na uvedenie všeobecných princípov bez toho, aby sa stanovil časový plán a konkrétne opatrenia. |
| --- | --- |

29.

Ľutuje, že konkrétne opatrenia sa vzťahujú len na liberalizáciu obchodných transakcií v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti a produktivity. Konštatuje, že ochrana životného prostredia a záruky týkajúce sa lepších sociálnych noriem pre námorníkov sa obmedzujú len na uvedenie všeobecných princípov bez toho, aby sa stanovil časový plán a konkrétne opatrenia.

| 30. | Zdôrazňuje, že námorná doprava predstavuje trvalo udržateľný spôsob dopravy, ktorý výrazne prispieva k boju proti klimatickým zmenám a znečisťovaniu ovzdušia a všeobecne k ekologizácii dopravy. Rozvoj ekologickejšieho systému dopravy považuje za politickú prioritu. VR sa totiž domnieva, že prechod na námornú dopravu nám umožní reagovať súčasne na narastajúci dopyt v oblasti dopravy (osobnej a nákladnej) ako aj na požiadavky týkajúce sa boja proti klimatickým zmenám. VR najmä ľutuje, že medzinárodná námorná doprava ešte nie je zahrnutá do mechanizmov Kjótskeho protokolu a časového plánu pre zníženie emisií skleníkových plynov. Vyzýva Medzinárodnú námornú organizáciu (IMO), aby urýchlene navrhla záväzné predpisy o emisiách skleníkových plynov, ktoré by sa vzťahovali na všetky plavidlá, bez ohľadu na to, pod akou vlajkou sa plavia,, a to ešte pred konferenciou OSN o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani, pričom by sa tieto predpisy mali prijať najneskôr v roku 2011. Európska komisia by sa mala zasadzovať za podporu jednotných a transparentných environmentálnych certifikátov pre lode a prístavy, ako napr. ESI Environmental Ship Index, ktorý vypracúva World Ports Climate Initiative. Európska únia by sa však mala prioritne usilovať, aby boli prijímané záväzné ustanovenia na medzinárodnej úrovni, aby nebol európsky sektor námornej dopravy v hospodárskej súťaži znevýhodnený. Okrem toho by sa malo preskúmať, aké účinky by boli spojené so zavedením prístavných poplatkov diferencovaných podľa stupňa znečisťovania životného prostredia. |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje, že námorná doprava predstavuje trvalo udržateľný spôsob dopravy, ktorý výrazne prispieva k boju proti klimatickým zmenám a znečisťovaniu ovzdušia a všeobecne k ekologizácii dopravy. Rozvoj ekologickejšieho systému dopravy považuje za politickú prioritu. VR sa totiž domnieva, že prechod na námornú dopravu nám umožní reagovať súčasne na narastajúci dopyt v oblasti dopravy (osobnej a nákladnej) ako aj na požiadavky týkajúce sa boja proti klimatickým zmenám. VR najmä ľutuje, že medzinárodná námorná doprava ešte nie je zahrnutá do mechanizmov Kjótskeho protokolu a časového plánu pre zníženie emisií skleníkových plynov. Vyzýva Medzinárodnú námornú organizáciu (IMO), aby urýchlene navrhla záväzné predpisy o emisiách skleníkových plynov, ktoré by sa vzťahovali na všetky plavidlá, bez ohľadu na to, pod akou vlajkou sa plavia,, a to ešte pred konferenciou OSN o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani, pričom by sa tieto predpisy mali prijať najneskôr v roku 2011. Európska komisia by sa mala zasadzovať za podporu jednotných a transparentných environmentálnych certifikátov pre lode a prístavy, ako napr. ESI Environmental Ship Index, ktorý vypracúva World Ports Climate Initiative. Európska únia by sa však mala prioritne usilovať, aby boli prijímané záväzné ustanovenia na medzinárodnej úrovni, aby nebol európsky sektor námornej dopravy v hospodárskej súťaži znevýhodnený. Okrem toho by sa malo preskúmať, aké účinky by boli spojené so zavedením prístavných poplatkov diferencovaných podľa stupňa znečisťovania životného prostredia.

| 31. | Zdôrazňuje, že cieľ ekologizácie námornej dopravy sa musí okrem opatrení týkajúcich sa zníženia „ekologickej stopy“ plavidiel zamerať aj na skúmanie a zníženie environmentálneho vplyvu prístavných a logistických zariadení. V tejto súvislosti podotýka, že aj keď je urýchlenie postupov týkajúcich sa úpravy prístavov potrebné pre dosiahnutie konkurencieschopnosti európskych prístavov, nesmie sa v jeho dôsledku znížiť kvalita posudzovania vplyvu na životné prostredie, pričom treba vypracovať jednoznačné predpisy, ktoré by neumožňovali rozdielne interpretácie, ktoré by viedli k narušeniu hospodárskej súťaže. Osobitným cieľom európskej námornej politiky by malo byť správne začlenenie námorných, prístavných a logistických činností do mestského prostredia. |
| --- | --- |

31.

Zdôrazňuje, že cieľ ekologizácie námornej dopravy sa musí okrem opatrení týkajúcich sa zníženia „ekologickej stopy“ plavidiel zamerať aj na skúmanie a zníženie environmentálneho vplyvu prístavných a logistických zariadení. V tejto súvislosti podotýka, že aj keď je urýchlenie postupov týkajúcich sa úpravy prístavov potrebné pre dosiahnutie konkurencieschopnosti európskych prístavov, nesmie sa v jeho dôsledku znížiť kvalita posudzovania vplyvu na životné prostredie, pričom treba vypracovať jednoznačné predpisy, ktoré by neumožňovali rozdielne interpretácie, ktoré by viedli k narušeniu hospodárskej súťaže. Osobitným cieľom európskej námornej politiky by malo byť správne začlenenie námorných, prístavných a logistických činností do mestského prostredia.

| 32. | Domnieva sa, že námorná doprava musí predstavovať nasledovaniahodný príklad ekologizácie dopravy a vyzýva Európsku úniu, aby dôrazne podporovala výskum a inováciu v záujme zvýšenia environmentálnej výkonnosti plavidiel a prístavov, napríklad by sa mala zohľadňovať otázka predchádzania znečisťovaniu vôd plavidlami. |
| --- | --- |

32.

Domnieva sa, že námorná doprava musí predstavovať nasledovaniahodný príklad ekologizácie dopravy a vyzýva Európsku úniu, aby dôrazne podporovala výskum a inováciu v záujme zvýšenia environmentálnej výkonnosti plavidiel a prístavov, napríklad by sa mala zohľadňovať otázka predchádzania znečisťovaniu vôd plavidlami.

| 33. | Poznamenáva, že splnenie predostretých odporúčaní si vyžaduje mobilizáciu značných prostriedkov a vyzýva Komisiu, aby prehodnotila náklady na navrhované nástroje, určila možné spôsoby financovania a navrhla akým podielom budú jednotlivé dotknuté strany túto finančnú pomoc poskytovať. Domnieva sa, že na námornú dopravu, ktorá je z ekologického hľadiska udržateľnejšia ako najmä cestná doprava, by sa malo vyčleniť viac finančných zdrojov Spoločenstva a vyzýva Európsku úniu, aby prijala všetky potrebné kroky na zabezpečenie potrebných finančných zdrojov Spoločenstva. |
| --- | --- |

33.

Poznamenáva, že splnenie predostretých odporúčaní si vyžaduje mobilizáciu značných prostriedkov a vyzýva Komisiu, aby prehodnotila náklady na navrhované nástroje, určila možné spôsoby financovania a navrhla akým podielom budú jednotlivé dotknuté strany túto finančnú pomoc poskytovať. Domnieva sa, že na námornú dopravu, ktorá je z ekologického hľadiska udržateľnejšia ako najmä cestná doprava, by sa malo vyčleniť viac finančných zdrojov Spoločenstva a vyzýva Európsku úniu, aby prijala všetky potrebné kroky na zabezpečenie potrebných finančných zdrojov Spoločenstva.

| 34. | Žiada, aby sa pri nasledujúcej revízii transeurópskej dopravnej siete v európskom rozpočte viac uprednostnili investície do prístavov a ich prepojení s vnútrozemím. Tieto prostriedky by sa mali čerpať najmä zo štrukturálnych fondov, programu TEN-T a programu Marco Polo. Arbitrážne rozhodnutia medzi štátmi a Komisiou spôsobili nerovnováhu, ktorá poškodzuje námorný a prístavný sektor. Rozloženie prístavov v Európe musí byť v budúcnosti vyváženejšie pokiaľ ide o kategórie prístavov (uznanie významu malých a stredných prístavov z hľadiska zlepšenia prístupu) a regióny (centrum/periféria). Na tento cieľ by mali prispieť všetky finančné nástroje Spoločenstva. |
| --- | --- |

34.

Žiada, aby sa pri nasledujúcej revízii transeurópskej dopravnej siete v európskom rozpočte viac uprednostnili investície do prístavov a ich prepojení s vnútrozemím. Tieto prostriedky by sa mali čerpať najmä zo štrukturálnych fondov, programu TEN-T a programu Marco Polo. Arbitrážne rozhodnutia medzi štátmi a Komisiou spôsobili nerovnováhu, ktorá poškodzuje námorný a prístavný sektor. Rozloženie prístavov v Európe musí byť v budúcnosti vyváženejšie pokiaľ ide o kategórie prístavov (uznanie významu malých a stredných prístavov z hľadiska zlepšenia prístupu) a regióny (centrum/periféria). Na tento cieľ by mali prispieť všetky finančné nástroje Spoločenstva.

| 35. | Domnieva sa, že cieľ zachovania spravodlivých pravidiel hospodárskej súťaže medzi jednotlivými druhmi dopravy si vyžaduje internalizáciu externých nákladov (najmä environmentálnych), a že pokiaľ k tejto internalizácii nedôjde, pravidlá trhu nebudú môcť samotné regulovať námornú dopravu. |
| --- | --- |

35.

Domnieva sa, že cieľ zachovania spravodlivých pravidiel hospodárskej súťaže medzi jednotlivými druhmi dopravy si vyžaduje internalizáciu externých nákladov (najmä environmentálnych), a že pokiaľ k tejto internalizácii nedôjde, pravidlá trhu nebudú môcť samotné regulovať námornú dopravu.

| 36. | Pripomína tiež, že je potrebné poskytovať špecifickú podporu ostrovným oblastiam na území Európskeho spoločenstva, ktorých konkurencieschopnosť a zapojenie sa do medzinárodného a európskeho obchodu značne závisia od námornej dopravy. Opakuje svoje želanie, aby „v záujme zlepšenia prístupu ostrovných území Únie k spoločnému trhu boli tieto oblasti dôsledne napojené na systém „námorných diaľnic“ (9). |
| --- | --- |

36.

Pripomína tiež, že je potrebné poskytovať špecifickú podporu ostrovným oblastiam na území Európskeho spoločenstva, ktorých konkurencieschopnosť a zapojenie sa do medzinárodného a európskeho obchodu značne závisia od námornej dopravy. Opakuje svoje želanie, aby „v záujme zlepšenia prístupu ostrovných území Únie k spoločnému trhu boli tieto oblasti dôsledne napojené na systém „námorných diaľnic“ (9).

| 37. | Podporuje návrh vytvoriť osobitnú skupinu, ktorá vymedzí spôsoby ako dosiahnuť správny pomer medzi pracovnými podmienkami námorníkov a konkurencieschopnosťou európskeho loďstva. Navrhuje, aby sa úlohy tejto skupiny rozšírili o vymedzenie úrovne „sociálnych požiadaviek“, vďaka ktorej by sa ľudský faktor začal chápať ako osobitný plnohodnotný faktor rozvoja. Domnieva sa, že príprava, odbornosť a životné ako aj pracovné podmienky členov posádky sú kľúčom k úspechu všetkých opatrení na zaručenie konkurencieschopnosti námorných služieb, námornej bezpečnosti a zabezpečenia ako aj rešpektovania životného prostredia. Vyzýva v tomto zmysle Európsku úniu, aby rozvinula osobitný mechanizmus na reguláciu a kontrolu personálnych agentúr (známych ako „manning agencies“), pričom by vychádzala z dohovorov Medzinárodnej organizácie práce. Tento mechanizmus by bol podobný tomu, ktorý zaviedli vzdelávacie centrá na základe noriem stanovených Medzinárodným dohovorom o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (Dohovor STCW). |
| --- | --- |

37.

Podporuje návrh vytvoriť osobitnú skupinu, ktorá vymedzí spôsoby ako dosiahnuť správny pomer medzi pracovnými podmienkami námorníkov a konkurencieschopnosťou európskeho loďstva. Navrhuje, aby sa úlohy tejto skupiny rozšírili o vymedzenie úrovne „sociálnych požiadaviek“, vďaka ktorej by sa ľudský faktor začal chápať ako osobitný plnohodnotný faktor rozvoja. Domnieva sa, že príprava, odbornosť a životné ako aj pracovné podmienky členov posádky sú kľúčom k úspechu všetkých opatrení na zaručenie konkurencieschopnosti námorných služieb, námornej bezpečnosti a zabezpečenia ako aj rešpektovania životného prostredia. Vyzýva v tomto zmysle Európsku úniu, aby rozvinula osobitný mechanizmus na reguláciu a kontrolu personálnych agentúr (známych ako „manning agencies“), pričom by vychádzala z dohovorov Medzinárodnej organizácie práce. Tento mechanizmus by bol podobný tomu, ktorý zaviedli vzdelávacie centrá na základe noriem stanovených Medzinárodným dohovorom o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (Dohovor STCW).

| 38. | Zdôrazňuje spolu s Komisiou rozhodujúci charakter otázok vzdelávania pre všetky námorné odvetvia a schvaľuje návrhy vyjadrené v tomto bode. Víta najmä opatrenie, v ktorom sa navrhuje zaviesť systém typu ERAZMUS v námornom odvetví a vyzýva Komisiu, aby tento návrh spresnila a vyjasnila jeho podmienky a dosah a najmä otázku, ako ho rozšíriť tak, aby nezahŕňal len dôstojníkov, ale aj všetkých mladých ľudí, ktorí sa vzdelávajú v oblasti námorníctva. |
| --- | --- |

38.

Zdôrazňuje spolu s Komisiou rozhodujúci charakter otázok vzdelávania pre všetky námorné odvetvia a schvaľuje návrhy vyjadrené v tomto bode. Víta najmä opatrenie, v ktorom sa navrhuje zaviesť systém typu ERAZMUS v námornom odvetví a vyzýva Komisiu, aby tento návrh spresnila a vyjasnila jeho podmienky a dosah a najmä otázku, ako ho rozšíriť tak, aby nezahŕňal len dôstojníkov, ale aj všetkých mladých ľudí, ktorí sa vzdelávajú v oblasti námorníctva.

| 39. | Domnieva sa, že návrhy týkajúce sa ľudských zdrojov, spôsobilostí a odborných námorných znalostí musia byť zamerané na celý námorný sektor vrátane jeho pozemných prepojení, t. j. prácu v prístavoch, prácu spojenú s logistickými aktivitami a prácu týkajúcu sa aktivít pred prepravou a po preprave. Bolo by preto vhodné vymedziť na európskej úrovni všeobecný rámec, v súvislosti s ktorým by sa zaviedla príručka s osvedčenými postupmi, ktoré by sa všetci snažili uplatňovať, pričom by sa v tejto príručke tiež stanovil určitý počet obmedzení, ktoré by napríklad zakázali zásadu vlastnej obsluhy pri prekládke. Takýto rámec by pripadal do úvahy jedine ak by sa uplatňoval flexibilne vo všetkých prístavoch. Dvojnásobné zamietnutie smernice o liberalizácii prístavných služieb potvrdzuje, že každá právna iniciatíva, ktorá nie je dostatočné pružná, je odsúdená na neúspech. |
| --- | --- |

39.

Domnieva sa, že návrhy týkajúce sa ľudských zdrojov, spôsobilostí a odborných námorných znalostí musia byť zamerané na celý námorný sektor vrátane jeho pozemných prepojení, t. j. prácu v prístavoch, prácu spojenú s logistickými aktivitami a prácu týkajúcu sa aktivít pred prepravou a po preprave. Bolo by preto vhodné vymedziť na európskej úrovni všeobecný rámec, v súvislosti s ktorým by sa zaviedla príručka s osvedčenými postupmi, ktoré by sa všetci snažili uplatňovať, pričom by sa v tejto príručke tiež stanovil určitý počet obmedzení, ktoré by napríklad zakázali zásadu vlastnej obsluhy pri prekládke. Takýto rámec by pripadal do úvahy jedine ak by sa uplatňoval flexibilne vo všetkých prístavoch. Dvojnásobné zamietnutie smernice o liberalizácii prístavných služieb potvrdzuje, že každá právna iniciatíva, ktorá nie je dostatočné pružná, je odsúdená na neúspech.

| 40. | Vyzýva Komisiu, aby objasnila, akým spôsobom chce predísť narúšaniu hospodárskej súťaže medzi prístavmi pokiaľ ide o financovanie bezpečnostných opatrení. |
| --- | --- |

40.

Vyzýva Komisiu, aby objasnila, akým spôsobom chce predísť narúšaniu hospodárskej súťaže medzi prístavmi pokiaľ ide o financovanie bezpečnostných opatrení.

| 41. | Vyzýva Komisiu, aby uviedla spôsoby, ako predchádzať narušeniam hospodárskej súťaže medzi prístavmi, pokiaľ ide o uplatňovanie záväzkov, ktoré zavádzajú európske smernice, najmä v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

41.

Vyzýva Komisiu, aby uviedla spôsoby, ako predchádzať narušeniam hospodárskej súťaže medzi prístavmi, pokiaľ ide o uplatňovanie záväzkov, ktoré zavádzajú európske smernice, najmä v oblasti bezpečnosti.

| 42. | Súhlasí s návrhmi týkajúcimi sa námornej bezpečnosti a vyzdvihuje značný pokrok dosiahnutý v harmonizácii týchto otázok. Zdôrazňuje, že nedávne prijatie tretieho námorného balíka (Erika III) v Európskom parlamente potvrdzuje, že je možné dosiahnuť harmonizáciu predpisov v námornej doprave. Vyjadruje znepokojenie nad novými rizikami v oblasti námornej dopravy, hlavne tými, ktorým sú vystavené kontajnerové plavidlá alebo chemické cisternové lode v prípade nehody, obzvlášť keď sa v súčasnosti rozmery plavidiel zväčšujú a vyzýva Komisiu, aby upresnila už prijaté alebo plánované opatrenia, aby bolo možné tomuto problému čeliť. |
| --- | --- |

42.

Súhlasí s návrhmi týkajúcimi sa námornej bezpečnosti a vyzdvihuje značný pokrok dosiahnutý v harmonizácii týchto otázok. Zdôrazňuje, že nedávne prijatie tretieho námorného balíka (Erika III) v Európskom parlamente potvrdzuje, že je možné dosiahnuť harmonizáciu predpisov v námornej doprave. Vyjadruje znepokojenie nad novými rizikami v oblasti námornej dopravy, hlavne tými, ktorým sú vystavené kontajnerové plavidlá alebo chemické cisternové lode v prípade nehody, obzvlášť keď sa v súčasnosti rozmery plavidiel zväčšujú a vyzýva Komisiu, aby upresnila už prijaté alebo plánované opatrenia, aby bolo možné tomuto problému čeliť.

| 43. | Domnieva sa, že prielivy, ktorými prechádza väčšia časť svetovej námornej premávky, si vyžadujú špecifický prístup zameraný na lepšiu koordináciu riadenia týchto priestorov, pretože sú vystavené značným rizikám, ktorým musia miestni aktéri priamo čeliť. Námorná nehoda v dôležitom prielive ako je napríklad Pas-de-Calais by mala rozsiahle hospodárske a environmentálne následky, a to nielen pre dotknuté morské oblasti ale aj pre celú Európu. |
| --- | --- |

43.

Domnieva sa, že prielivy, ktorými prechádza väčšia časť svetovej námornej premávky, si vyžadujú špecifický prístup zameraný na lepšiu koordináciu riadenia týchto priestorov, pretože sú vystavené značným rizikám, ktorým musia miestni aktéri priamo čeliť. Námorná nehoda v dôležitom prielive ako je napríklad Pas-de-Calais by mala rozsiahle hospodárske a environmentálne následky, a to nielen pre dotknuté morské oblasti ale aj pre celú Európu.

| 44. | Poznamenáva, že postupy členských štátov v oblasti colnej a veterinárnej kontroly môžu narušiť hospodársku súťaž a želá si preto, aby Komisia posilnila kontrolu nad transpozíciou smerníc v záujme zaručenia ich verného výkladu. |
| --- | --- |

44.

Poznamenáva, že postupy členských štátov v oblasti colnej a veterinárnej kontroly môžu narušiť hospodársku súťaž a želá si preto, aby Komisia posilnila kontrolu nad transpozíciou smerníc v záujme zaručenia ich verného výkladu.

| 45. | Vyzdvihuje význam vonkajšieho rozmeru námornej politiky, najmä v sektore dopravy. Domnieva sa, že harmonizáciou prevádzkových pravidiel jednotlivých vlajkových štátov by sa posilnilo postavenie Európskej únie v rámci IMO a podporila by sa celosvetová harmonizácia pravidiel týkajúcich sa námornej dopravy. Želá si preto, aby EÚ viac presadzovala svoje záujmy v medzinárodných organizáciách (IMO, WTO, ILO), čo umožní európskej námornej doprave rozvíjať sa v transparentnejšom a spravodlivejšom konkurenčnom prostredí. Povzbudzuje Komisiu v jej snahe koordinovať postoje členských štátov v rámci IMO a zasadzuje sa o to, aby bol v tejto organizácii Európskej únii priznaný štatút pozorovateľa. |
| --- | --- |

45.

Vyzdvihuje význam vonkajšieho rozmeru námornej politiky, najmä v sektore dopravy. Domnieva sa, že harmonizáciou prevádzkových pravidiel jednotlivých vlajkových štátov by sa posilnilo postavenie Európskej únie v rámci IMO a podporila by sa celosvetová harmonizácia pravidiel týkajúcich sa námornej dopravy. Želá si preto, aby EÚ viac presadzovala svoje záujmy v medzinárodných organizáciách (IMO, WTO, ILO), čo umožní európskej námornej doprave rozvíjať sa v transparentnejšom a spravodlivejšom konkurenčnom prostredí. Povzbudzuje Komisiu v jej snahe koordinovať postoje členských štátov v rámci IMO a zasadzuje sa o to, aby bol v tejto organizácii Európskej únii priznaný štatút pozorovateľa.

| 46. | Vyjadruje pochybnosti v súvislosti s časovým obdobím zvoleným pre túto námornú stratégiu, ktoré siaha od roku 2009 do roku 2018. Presadzuje, aby sa toto obdobie neskôr prispôsobilo časovému plánu novej Lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010. |
| --- | --- |

46.

Vyjadruje pochybnosti v súvislosti s časovým obdobím zvoleným pre túto námornú stratégiu, ktoré siaha od roku 2009 do roku 2018. Presadzuje, aby sa toto obdobie neskôr prispôsobilo časovému plánu novej Lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010.

Priestor námornej dopravy bez prekážok

| 47. | Súhlasí s cieľom úplne alebo čiastočne zrušiť alebo zjednodušiť administratívne postupy brzdiace rozvoj námornej príbrežnej dopravy v rámci Európskej únie a súčasne zaručiť vysokú mieru bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

47.

Súhlasí s cieľom úplne alebo čiastočne zrušiť alebo zjednodušiť administratívne postupy brzdiace rozvoj námornej príbrežnej dopravy v rámci Európskej únie a súčasne zaručiť vysokú mieru bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| 48. | Víta snahu Komisie vytvoriť priestor námornej dopravy bez prekážok, ktorý umožní dobudovať vnútorný trh v oblasti námornej dopravy. Ľutuje však, že sa Komisia neodvoláva na spoločný námorný priestor, ktorý by presiahol odstránenie administratívnych a daňových prekážok pre lode plaviace sa medzi európskymi prístavmi. |
| --- | --- |

48.

Víta snahu Komisie vytvoriť priestor námornej dopravy bez prekážok, ktorý umožní dobudovať vnútorný trh v oblasti námornej dopravy. Ľutuje však, že sa Komisia neodvoláva na spoločný námorný priestor, ktorý by presiahol odstránenie administratívnych a daňových prekážok pre lode plaviace sa medzi európskymi prístavmi.

| 49. | Želá si, aby sa plne zohľadňovali sociálne aspekty a aby Európska únia dosiahla lepšie dodržiavanie medzinárodných pravidiel týkajúcich sa pracovného práva a ochrany životného prostredia na celosvetovej úrovni v záujme zachovania spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže. Nazdáva sa preto, že opatrenia navrhované Komisiou predstavujú len prvú fázu v zavádzaní skutočného spoločného námorného priestoru. V tomto zmysle víta ďalšie možné kroky uvedené v oznámení Komisie z 21. januára 2009 a vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila ďalšie fázy spoločného námorného priestoru. |
| --- | --- |

49.

Želá si, aby sa plne zohľadňovali sociálne aspekty a aby Európska únia dosiahla lepšie dodržiavanie medzinárodných pravidiel týkajúcich sa pracovného práva a ochrany životného prostredia na celosvetovej úrovni v záujme zachovania spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže. Nazdáva sa preto, že opatrenia navrhované Komisiou predstavujú len prvú fázu v zavádzaní skutočného spoločného námorného priestoru. V tomto zmysle víta ďalšie možné kroky uvedené v oznámení Komisie z 21. januára 2009 a vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila ďalšie fázy spoločného námorného priestoru.

| 50. | Víta navrhované usmernenia týkajúce sa zjednodušenia, harmonizácie, vytvorenia systému jednej priehradky a elektronického prenosu údajov. Domnieva sa, že na lode plaviace sa pod vlajkou jedného členského štátu medzi dvoma prístavmi Európskej únie by sa nemali vzťahovať prísnejšie požiadavky týkajúce sa dokumentácie ako pri iných druhoch dopravy, pokiaľ to bezpečnostné aspekty námornej dopravy nevyžadujú inak. |
| --- | --- |

50.

Víta navrhované usmernenia týkajúce sa zjednodušenia, harmonizácie, vytvorenia systému jednej priehradky a elektronického prenosu údajov. Domnieva sa, že na lode plaviace sa pod vlajkou jedného členského štátu medzi dvoma prístavmi Európskej únie by sa nemali vzťahovať prísnejšie požiadavky týkajúce sa dokumentácie ako pri iných druhoch dopravy, pokiaľ to bezpečnostné aspekty námornej dopravy nevyžadujú inak.

| 51. | Vyzdvihuje vynaložené snahy týkajúce sa zjednodušenia ohlasovacích formalít a digitalizácie. Víta úsilie pokračovať v zjednodušovaní administratívnych postupov, najmä v colnej, veterinárnej a rastlinolekárskej oblasti a v ich harmonizácii medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

51.

Vyzdvihuje vynaložené snahy týkajúce sa zjednodušenia ohlasovacích formalít a digitalizácie. Víta úsilie pokračovať v zjednodušovaní administratívnych postupov, najmä v colnej, veterinárnej a rastlinolekárskej oblasti a v ich harmonizácii medzi členskými štátmi.

| 52. | Vyjadruje poľutovanie nad nešťastne zvoleným vyjadrením Komisie, podľa ktorého „môžu byť vážnym problémom služby lodivoda“. Pripomína význam služieb lodivoda pre námornú bezpečnosť v prístavoch a v prístupe k prístavom. Vyzýva preto Úniu a členské štáty, aby boli pri definovaní rámca na udeľovanie výnimiek pre lodivodov čo najdôkladnejší. |
| --- | --- |

52.

Vyjadruje poľutovanie nad nešťastne zvoleným vyjadrením Komisie, podľa ktorého „môžu byť vážnym problémom služby lodivoda“. Pripomína význam služieb lodivoda pre námornú bezpečnosť v prístavoch a v prístupe k prístavom. Vyzýva preto Úniu a členské štáty, aby boli pri definovaní rámca na udeľovanie výnimiek pre lodivodov čo najdôkladnejší.

| 53. | Vyzýva Komisiu, aby prijala všetky potrebné opatrenia na to, aby sa predišlo narušeniam v dôsledku rozdielneho výkladu pri uplatňovaní postupov, ktoré sú už zharmonizované. |
| --- | --- |

53.

Vyzýva Komisiu, aby prijala všetky potrebné opatrenia na to, aby sa predišlo narušeniam v dôsledku rozdielneho výkladu pri uplatňovaní postupov, ktoré sú už zharmonizované.

| 54. | Víta cieľ zavedenia jednej priehradky, ale upozorňuje, že si vyžiada značné investície pokiaľ ide o vybavenie všetkých aktérov v tomto sektore. Domnieva sa, že európska sieť SafeSeaNet má prioritný význam v rámci racionalizácie a urýchlenia výmeny dokumentácie medzi aktérmi v námornej doprave. Nazdáva sa, že je potrebné poskytnúť prístavným komunitám podporu pokiaľ ide o ich vybavenie, s cieľom zaručiť efektívnosť systémov výmeny dokumentácie a úspešné fungovanie tejto európskej siete. Upozorňuje Komisiu na následky niektorých navrhovaných opatrení pre malé a stredne veľké prístavy a vyzýva Komisiu, aby podnikla potrebné kroky, aby tieto opatrenia neviedli k narušeniu hospodárskej súťaže, čo by mohlo poškodiť rovnováhu prepojenia prístavov na európskej úrovni. |
| --- | --- |

54.

Víta cieľ zavedenia jednej priehradky, ale upozorňuje, že si vyžiada značné investície pokiaľ ide o vybavenie všetkých aktérov v tomto sektore. Domnieva sa, že európska sieť SafeSeaNet má prioritný význam v rámci racionalizácie a urýchlenia výmeny dokumentácie medzi aktérmi v námornej doprave. Nazdáva sa, že je potrebné poskytnúť prístavným komunitám podporu pokiaľ ide o ich vybavenie, s cieľom zaručiť efektívnosť systémov výmeny dokumentácie a úspešné fungovanie tejto európskej siete. Upozorňuje Komisiu na následky niektorých navrhovaných opatrení pre malé a stredne veľké prístavy a vyzýva Komisiu, aby podnikla potrebné kroky, aby tieto opatrenia neviedli k narušeniu hospodárskej súťaže, čo by mohlo poškodiť rovnováhu prepojenia prístavov na európskej úrovni.

Štátna pomoc dopĺňajúca finančné prostriedky poskytované Spoločenstvom na otvorenie námorných diaľnic
   (10)

| 55. | Víta iniciatívu Komisie zameranú na objasnenie prepojení medzi jednotlivými nástrojmi štátnej pomoci, ktoré dopĺňajú finančnú podporu Spoločenstva na otvorenie námorných diaľnic. Zdôrazňuje, že sprievodné dotácie verejných orgánov majú pre rozvoj námornej príbrežnej dopravy rozhodujúci význam. Pripomína, že ciele týkajúce sa zníženia preťaženia cestných komunikácií a zníženia vplyvu nákladnej dopravy na životné prostredie plne opodstatňujú podporu projektov námorných diaľnic zo strany verejných orgánov. Možnosť získania štátnej pomoci na národnej, regionálnej či miestnej úrovni je vítaná, ale nemožno ju považovať za uspokojivé riešenie problému nepostačujúcich európskych prostriedkov vyčlenených pre námorné diaľnice. |
| --- | --- |

55.

Víta iniciatívu Komisie zameranú na objasnenie prepojení medzi jednotlivými nástrojmi štátnej pomoci, ktoré dopĺňajú finančnú podporu Spoločenstva na otvorenie námorných diaľnic. Zdôrazňuje, že sprievodné dotácie verejných orgánov majú pre rozvoj námornej príbrežnej dopravy rozhodujúci význam. Pripomína, že ciele týkajúce sa zníženia preťaženia cestných komunikácií a zníženia vplyvu nákladnej dopravy na životné prostredie plne opodstatňujú podporu projektov námorných diaľnic zo strany verejných orgánov. Možnosť získania štátnej pomoci na národnej, regionálnej či miestnej úrovni je vítaná, ale nemožno ju považovať za uspokojivé riešenie problému nepostačujúcich európskych prostriedkov vyčlenených pre námorné diaľnice.

| 56. | Ľutuje, že kritériá, ktoré Komisia stanovila pri hodnotení projektov zodpovedajú hlavne požiadavkám krátkodobej životaschopnosti, ktorá je v krátkej lehote ťažko dosiahnuteľná vzhľadom na veľké investície, ktoré sú pre začiatok potrebné a vzhľadom na relatívnu neistotu týkajúcu sa zaťaženia plavidiel, o čom svedčia skúsenosti získané medzi prístavom Toulon a prístavom Civitavecchia (Rím) v rokoch 2005 až 2008. |
| --- | --- |

56.

Ľutuje, že kritériá, ktoré Komisia stanovila pri hodnotení projektov zodpovedajú hlavne požiadavkám krátkodobej životaschopnosti, ktorá je v krátkej lehote ťažko dosiahnuteľná vzhľadom na veľké investície, ktoré sú pre začiatok potrebné a vzhľadom na relatívnu neistotu týkajúcu sa zaťaženia plavidiel, o čom svedčia skúsenosti získané medzi prístavom Toulon a prístavom Civitavecchia (Rím) v rokoch 2005 až 2008.

| 57. | Poukazuje na skutočnosť, že chýbajú celkové úvahy o charaktere operácií a investícií, na ktoré je možné získať európske dotácie, pretože nástroje použité v posledných rokoch nepriniesli očakávané výsledky. Okrem toho, že sú príliš zložité, sa niektoré časti navrhovaných finančných mechanizmov javia ako nevhodné alebo len málo užitočné z hľadiska potrieb, ktoré vznikli otvorením služby námorných diaľnic. |
| --- | --- |

57.

Poukazuje na skutočnosť, že chýbajú celkové úvahy o charaktere operácií a investícií, na ktoré je možné získať európske dotácie, pretože nástroje použité v posledných rokoch nepriniesli očakávané výsledky. Okrem toho, že sú príliš zložité, sa niektoré časti navrhovaných finančných mechanizmov javia ako nevhodné alebo len málo užitočné z hľadiska potrieb, ktoré vznikli otvorením služby námorných diaľnic.

| 58. | Navrhuje, aby plavidlá vyrobené alebo získané námorným prevádzkovateľom a využívané na námorných diaľniciach mohli byť vo výnimočných prípadoch považované za súčasť infraštruktúry, a to napriek ich mobilnému charakteru. Tieto plavidlá by potom bolo možné dotovať, podobne ako určité investície do cestnej a železničnej dopravy. Vzhľadom na judikatúru Súdneho dvora ES, najmä na rozsudok v prípade Ferring (prípad C-53/00) a v prípade Altmark (prípad C-280/00), by však výška finančnej podpory na prevádzku týchto plavidiel nemala presiahnuť hodnotu finančnej kompenzácie za záväzky v rámci verejnej služby. Vzhľadom na environmentálne otázky spojené s koncepciou námorných diaľnic je potrebné v tejto súvislosti prijať mimoriadne ustanovenia. Očakávaný vplyv prechodu z pozemnej dopravy na námornú sa preukáže až vtedy, keď sa toto preorientovanie zrealizuje. Myšlienka presunu financií sa vzhľadom na očakávaný presun dopravy z ciest na moria zdá byť opodstatnená. |
| --- | --- |

58.

Navrhuje, aby plavidlá vyrobené alebo získané námorným prevádzkovateľom a využívané na námorných diaľniciach mohli byť vo výnimočných prípadoch považované za súčasť infraštruktúry, a to napriek ich mobilnému charakteru. Tieto plavidlá by potom bolo možné dotovať, podobne ako určité investície do cestnej a železničnej dopravy. Vzhľadom na judikatúru Súdneho dvora ES, najmä na rozsudok v prípade Ferring (prípad C-53/00) a v prípade Altmark (prípad C-280/00), by však výška finančnej podpory na prevádzku týchto plavidiel nemala presiahnuť hodnotu finančnej kompenzácie za záväzky v rámci verejnej služby. Vzhľadom na environmentálne otázky spojené s koncepciou námorných diaľnic je potrebné v tejto súvislosti prijať mimoriadne ustanovenia. Očakávaný vplyv prechodu z pozemnej dopravy na námornú sa preukáže až vtedy, keď sa toto preorientovanie zrealizuje. Myšlienka presunu financií sa vzhľadom na očakávaný presun dopravy z ciest na moria zdá byť opodstatnená.

| 59. | Želá si, aby súkromní prevádzkovatelia (námorní dopravcovia, poskytovatelia logistických služieb, dopravcovia), ktorí zohrávajú kľúčovú úlohu pri realizácii koncepcie námorných diaľnic, boli plne zapojení do hĺbkovej analýzy prekážok, ktoré im bránia v rozhodovaní o otvorení námorných diaľnic a aby boli v tejto súvislosti zohľadnené ich názory. |
| --- | --- |

59.

Želá si, aby súkromní prevádzkovatelia (námorní dopravcovia, poskytovatelia logistických služieb, dopravcovia), ktorí zohrávajú kľúčovú úlohu pri realizácii koncepcie námorných diaľnic, boli plne zapojení do hĺbkovej analýzy prekážok, ktoré im bránia v rozhodovaní o otvorení námorných diaľnic a aby boli v tejto súvislosti zohľadnené ich názory.

| 60. | Odporúča preto, aby kancelárie propagujúce príbrežnú námornú dopravu vytvorené členskými štátmi (národné kompetenčné centrá) získali väčšie uznanie a aby sa posilnili ich úlohy. To znamená, že by sa im mali poskytnúť rozsiahlejšie ľudské a finančné zdroje, napríklad v rámci partnerských zmlúv s prímorskými regionálnymi samosprávami a súkromnými subjektmi v dopravnom reťazci: námornými dopravcami, poskytovateľmi logistických služieb, prepravcami atď. |
| --- | --- |

60.

Odporúča preto, aby kancelárie propagujúce príbrežnú námornú dopravu vytvorené členskými štátmi (národné kompetenčné centrá) získali väčšie uznanie a aby sa posilnili ich úlohy. To znamená, že by sa im mali poskytnúť rozsiahlejšie ľudské a finančné zdroje, napríklad v rámci partnerských zmlúv s prímorskými regionálnymi samosprávami a súkromnými subjektmi v dopravnom reťazci: námornými dopravcami, poskytovateľmi logistických služieb, prepravcami atď.

| 61. | Domnieva sa, že pravidlá štátnej pomoci dopĺňajúcej finančné prostriedky poskytované Spoločenstvom na otvorenie námorných diaľnic by mohli byť v záujme prehľadnosti zahrnuté do usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu. |
| --- | --- |

61.

Domnieva sa, že pravidlá štátnej pomoci dopĺňajúcej finančné prostriedky poskytované Spoločenstvom na otvorenie námorných diaľnic by mohli byť v záujme prehľadnosti zahrnuté do usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu.

| 62. | Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť všeobecného zosúladenia pravidiel o štátnej pomoci s finančnou pomocou, ktorú na rozvoj námorných diaľnic poskytuje Spoločenstvo. |
| --- | --- |

62.

Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť všeobecného zosúladenia pravidiel o štátnej pomoci s finančnou pomocou, ktorú na rozvoj námorných diaľnic poskytuje Spoločenstvo.

| 63. | Rovnako ako Komisia sa domnieva, že „stanovenie vopred určenej sumy financovanej z verejných zdrojov, s ktorou je možné počítať, je [...] pre potenciálnych uchádzačov podstatné“. Podotýka, že doložky o vrátení finančných prostriedkov môžu tiež brzdiť hospodárske subjekty, ktorým hrozí odobratie finančnej pomoci, ak do ukončenia projektov nedosiahli stanovené ciele. Súhlasí s tým, že štátna pomoc pre námorné diaľnice by mala byť podmienená splnením konkrétnych cieľov, ale navrhuje Komisii, aby pri realizácii projektov námorných diaľnic preskúmala možnosť naplánovania postupných cieľov, ktoré by boli podmienkou získania sprievodnej finančnej pomoci zo strany verejných orgánov. |
| --- | --- |

63.

Rovnako ako Komisia sa domnieva, že „stanovenie vopred určenej sumy financovanej z verejných zdrojov, s ktorou je možné počítať, je [...] pre potenciálnych uchádzačov podstatné“. Podotýka, že doložky o vrátení finančných prostriedkov môžu tiež brzdiť hospodárske subjekty, ktorým hrozí odobratie finančnej pomoci, ak do ukončenia projektov nedosiahli stanovené ciele. Súhlasí s tým, že štátna pomoc pre námorné diaľnice by mala byť podmienená splnením konkrétnych cieľov, ale navrhuje Komisii, aby pri realizácii projektov námorných diaľnic preskúmala možnosť naplánovania postupných cieľov, ktoré by boli podmienkou získania sprievodnej finančnej pomoci zo strany verejných orgánov.

| 64. | Vyzýva Komisiu, aby túto politiku viac propagovala aj mimo úradných publikácií, s cieľom presvedčiť prevádzkovateľov o jej opodstatnenosti a ukázať, že je pripravená prijať výzvu, ktorú predstavuje prechod z cestnej dopravy na námornú dopravu, pričom by potvrdila, že tento cieľ chce realizovať pomocou vhodných opatrení, v plnom súlade s ambíciami týkajúcimi sa trvalo udržateľného rozvoja a bez toho, aby došlo k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

64.

Vyzýva Komisiu, aby túto politiku viac propagovala aj mimo úradných publikácií, s cieľom presvedčiť prevádzkovateľov o jej opodstatnenosti a ukázať, že je pripravená prijať výzvu, ktorú predstavuje prechod z cestnej dopravy na námornú dopravu, pričom by potvrdila, že tento cieľ chce realizovať pomocou vhodných opatrení, v plnom súlade s ambíciami týkajúcimi sa trvalo udržateľného rozvoja a bez toho, aby došlo k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže.

Ohlasovacie formality lodí plávajúcich do prístavov a/alebo z prístavov Spoločenstva

| 65. | Uznáva, že zjednodušenie administratívnych postupov prostredníctvom rozšírenia elektronického prenosu údajov a racionalizácie ohlasovacích formalít prispieva k zvýšeniu atraktívnosti námornej dopravy. |
| --- | --- |

65.

Uznáva, že zjednodušenie administratívnych postupov prostredníctvom rozšírenia elektronického prenosu údajov a racionalizácie ohlasovacích formalít prispieva k zvýšeniu atraktívnosti námornej dopravy.

| 66. | Podotýka, že tieto opatrenia sú tiež prospešné z hľadiska environmentálnej a námornej bezpečnosti, pretože vďaka nim sa posádky nebudú musieť zaoberať administratívnymi úlohami a budú sa môcť sústrediť na strážnu službu. Elektronický prenos údajov tiež príslušným orgánom v reálnom čase poskytne prístup k informáciám potrebným pri organizácii zásahu v prípade nehody. |
| --- | --- |

66.

Podotýka, že tieto opatrenia sú tiež prospešné z hľadiska environmentálnej a námornej bezpečnosti, pretože vďaka nim sa posádky nebudú musieť zaoberať administratívnymi úlohami a budú sa môcť sústrediť na strážnu službu. Elektronický prenos údajov tiež príslušným orgánom v reálnom čase poskytne prístup k informáciám potrebným pri organizácii zásahu v prípade nehody.

| 67. | Víta zvolený priebežný proces harmonizácie, ktorý zaručuje zosúladenie s časovým plánom IMO, ktorá je naďalej kľúčovým aktérom vzhľadom na jej navrhnutý dočasný európsky formulár, ktorý má zjednocovať požiadavky na informácie v oblasti bezpečnosti dovtedy, kým sa neprijme harmonizovaný formulár na medzinárodnej úrovni. Výbor regiónov v tejto súvislosti podporuje požiadavku adresovanú zástupcom členských štátov Európskej únie na zasadnutiach výboru FAL, aby sa snažili „o prepojenie formulárov dohovoru FAL s formulármi, ktoré sa požadujú v rámci súčasných právnych predpisov Spoločenstva“. |
| --- | --- |

67.

Víta zvolený priebežný proces harmonizácie, ktorý zaručuje zosúladenie s časovým plánom IMO, ktorá je naďalej kľúčovým aktérom vzhľadom na jej navrhnutý dočasný európsky formulár, ktorý má zjednocovať požiadavky na informácie v oblasti bezpečnosti dovtedy, kým sa neprijme harmonizovaný formulár na medzinárodnej úrovni. Výbor regiónov v tejto súvislosti podporuje požiadavku adresovanú zástupcom členských štátov Európskej únie na zasadnutiach výboru FAL, aby sa snažili „o prepojenie formulárov dohovoru FAL s formulármi, ktoré sa požadujú v rámci súčasných právnych predpisov Spoločenstva“.

| 68. | Súhlasí s cieľom zaviesť elektronický systém prenosu údajov do 15. februára 2013, ale upozorňuje, že v tejto súvislosti bude potrebné investovať značné prostriedky do vybavenia celého námorného dopravného reťazca. Náklady na vývoj systémov prenosu údajov budú vysoké najmä pre malé prístavy. Vyzýva preto Komisiu, aby uviedla, aká finančná pomoc by sa poskytla týmto prístavom. |
| --- | --- |

68.

Súhlasí s cieľom zaviesť elektronický systém prenosu údajov do 15. februára 2013, ale upozorňuje, že v tejto súvislosti bude potrebné investovať značné prostriedky do vybavenia celého námorného dopravného reťazca. Náklady na vývoj systémov prenosu údajov budú vysoké najmä pre malé prístavy. Vyzýva preto Komisiu, aby uviedla, aká finančná pomoc by sa poskytla týmto prístavom.

| 69. | Rovnako ako Komisia sa domnieva, že zjednodušenie a harmonizácia formalít a administratívnej dokumentácie zohráva významnú úlohu pri podpore námornej príbrežnej dopravy. V tejto súvislosti víta skutočnosť, že lode plaviace sa medzi prístavmi Európskej únie nemusia vypĺňať formuláre FAL. Tam, kde to bude možné, by sa medzinárodný kódex bezpečnosti lodí a prístavných zariadení (ISPS) mal upraviť s ohľadom na prevádzkovateľov námornej príbrežnej dopravy. |
| --- | --- |

69.

Rovnako ako Komisia sa domnieva, že zjednodušenie a harmonizácia formalít a administratívnej dokumentácie zohráva významnú úlohu pri podpore námornej príbrežnej dopravy. V tejto súvislosti víta skutočnosť, že lode plaviace sa medzi prístavmi Európskej únie nemusia vypĺňať formuláre FAL. Tam, kde to bude možné, by sa medzinárodný kódex bezpečnosti lodí a prístavných zariadení (ISPS) mal upraviť s ohľadom na prevádzkovateľov námornej príbrežnej dopravy.

| 70. | Ľutuje, že v rámci tejto problematiky nebola zohľadnená otázka boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ktoré výrazne komplikuje námornú dopravu a v niektorých oblastiach spôsobuje vysoké náklady. |
| --- | --- |

70.

Ľutuje, že v rámci tejto problematiky nebola zohľadnená otázka boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ktoré výrazne komplikuje námornú dopravu a v niektorých oblastiach spôsobuje vysoké náklady.

| 71. | Požaduje tiež, aby všetky členské štáty prijali všetky medzinárodné dohovory týkajúce sa pátrania a záchrany na mori (SAR) a bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS). Tieto dohovory určujú pre celé medzinárodné spoločenstvo spoločné pravidlá týkajúce sa povinnosti poskytnúť záchranu a pomoc stroskotancom a osobám na plavidlách, ktorým hrozí stroskotanie alebo ktoré zostali opustené v námornom priestore EÚ. Domnieva sa však, že spolu s prijatím týchto pravidiel by sa mali v Európskej únii zaviesť mechanizmy solidarity, pretože riadenie neregulárnej námornej migrácie nemožno ponechať na samotné štáty Európskej únie, ktorých morské pobrežie je obzvlášť exponované z migračného hľadiska. Zároveň zdôrazňuje, že snahy o zlepšenie pátracích a záchranných akcií zameraných na migrantov a utečencov v núdzovej situácii na mori sú len jedným z mnohých aspektov riešenia rozsiahlejšieho problému, ktorý predstavuje neregulárna námorná migrácia. |
| --- | --- |

71.

Požaduje tiež, aby všetky členské štáty prijali všetky medzinárodné dohovory týkajúce sa pátrania a záchrany na mori (SAR) a bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS). Tieto dohovory určujú pre celé medzinárodné spoločenstvo spoločné pravidlá týkajúce sa povinnosti poskytnúť záchranu a pomoc stroskotancom a osobám na plavidlách, ktorým hrozí stroskotanie alebo ktoré zostali opustené v námornom priestore EÚ. Domnieva sa však, že spolu s prijatím týchto pravidiel by sa mali v Európskej únii zaviesť mechanizmy solidarity, pretože riadenie neregulárnej námornej migrácie nemožno ponechať na samotné štáty Európskej únie, ktorých morské pobrežie je obzvlášť exponované z migračného hľadiska. Zároveň zdôrazňuje, že snahy o zlepšenie pátracích a záchranných akcií zameraných na migrantov a utečencov v núdzovej situácii na mori sú len jedným z mnohých aspektov riešenia rozsiahlejšieho problému, ktorý predstavuje neregulárna námorná migrácia.

V Bruseli 17. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Pozri CdR 22/2008: „Integrovaná námorná politika Európskej únie“, bod 1.

1

(2)  Obyvateľstvo žijúce v 50-kilometrovej a menšej vzdialenosti od mora alebo oceánu.

2

(3)  Usmernenia pre integrovaný prístup k námornej politike: smerom k uplatňovaniu najlepšej praxe v integrovanom riadení námorných záležitostí a konzultáciách so zainteresovanými stranami, KOM(2008)395 v konečnom znení.

3

(4)  Pozri CdR 22/2008, bod 14.

4

(5)  Pozri KOM(2008) 791 v konečnom znení.

5

(6)  Konkrétne v rámcovej smernici o morskej stratégii.

6

(7)  Výhradné hospodárske zóny.

7

(8)  Pozri KOM(2009) 8 v konečnom znení.

8

(9)  Pozri CdR 119/2006 – „Strednodobé preskúmanie bielej knihy Európskej komisie o doprave“, bod 4.4.

9

(10)  Pozri 2008/C 317/8.

10

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/73

---

Stanovisko výboru regiónov „kontrolný systém spoločenstva pre rybársku politiku“

(2009/C 211/11)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | jednoznačne víta dôkladnú revíziu kontrolného systému európskej spoločnej rybárskej politiky (SRP) a vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby zohľadnili rôznorodosť a špecifické vlastnosti rôznych flotíl a rybolovných regiónov, |
| --- | --- |

—

jednoznačne víta dôkladnú revíziu kontrolného systému európskej spoločnej rybárskej politiky (SRP) a vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby zohľadnili rôznorodosť a špecifické vlastnosti rôznych flotíl a rybolovných regiónov,

| — | je presvedčený, že kultúru dodržiavania pravidiel možno rozvinúť iba vtedy, ak budú kontrolné opatrenia zavedené na základe dialógu a dohody, a nie príkazom zhora. Víta nové opatrenia, ktoré nariadenie zavádza s cieľom prinútiť členské štáty, aby dodržiavali ciele spoločnej rybárskej politiky. Je však presvedčený, že primeranosť takýchto opatrení je potrebné dobre zvážiť. VR v tejto súvislosti odmieta zamietnutie výmeny kvót, |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že kultúru dodržiavania pravidiel možno rozvinúť iba vtedy, ak budú kontrolné opatrenia zavedené na základe dialógu a dohody, a nie príkazom zhora. Víta nové opatrenia, ktoré nariadenie zavádza s cieľom prinútiť členské štáty, aby dodržiavali ciele spoločnej rybárskej politiky. Je však presvedčený, že primeranosť takýchto opatrení je potrebné dobre zvážiť. VR v tejto súvislosti odmieta zamietnutie výmeny kvót,

| — | požaduje, aby sa vysvetlil rozsah nových ustanovení o rekreačnom rybolove pokiaľ ide o licencie a povolenia. Ak by takýto lov rýb nebol regulovaný, mohol by ohroziť zásoby rýb v rámci plánov obnovy. Uplatnená regulácia však musí byť primeraná, t. j. nesmie byť prehnaná, |
| --- | --- |

—

požaduje, aby sa vysvetlil rozsah nových ustanovení o rekreačnom rybolove pokiaľ ide o licencie a povolenia. Ak by takýto lov rýb nebol regulovaný, mohol by ohroziť zásoby rýb v rámci plánov obnovy. Uplatnená regulácia však musí byť primeraná, t. j. nesmie byť prehnaná,

| — | keďže má obavy predovšetkým o trvalo udržateľný a výnosný rybolov v malom, požaduje vysvetlenie nových ustanovení, podľa ktorých sú 10 – 15-metrové člny povinné nainštalovať systém monitorovania plavidiel, viesť elektronický lodný denník a vyplniť elektronické vyhlásenia o vykládke. Odmieta, aby sa AIS montovali do všetkých rybárskych plavidiel dlhších ako 15 metrov a žiada, aby sa výkon motora úradne nepotvrdzoval pri rybárskych plavidlách kratších než 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj. |
| --- | --- |

—

keďže má obavy predovšetkým o trvalo udržateľný a výnosný rybolov v malom, požaduje vysvetlenie nových ustanovení, podľa ktorých sú 10 – 15-metrové člny povinné nainštalovať systém monitorovania plavidiel, viesť elektronický lodný denník a vyplniť elektronické vyhlásenia o vykládke. Odmieta, aby sa AIS montovali do všetkých rybárskych plavidiel dlhších ako 15 metrov a žiada, aby sa výkon motora úradne nepotvrdzoval pri rybárskych plavidlách kratších než 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj.

| Spravodajca | : | Sir Simon DAY (UK/EĽS), člen Rady grófstva Devon |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Sir Simon DAY (UK/EĽS), člen Rady grófstva Devon

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej rybárskej politiky, KOM(2008) 718 v konečnom znení

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej rybárskej politiky KOM(2008) 721 v konečnom znení – 2008/0216 (CNS)

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | jednoznačne víta dôkladnú revíziu kontrolného systému európskej spoločnej rybárskej politiky (SRP). Súčasný kontrolný systém je neefektívny, nákladný, zložitý a neprináša želané výsledky; |
| --- | --- |

1.

jednoznačne víta dôkladnú revíziu kontrolného systému európskej spoločnej rybárskej politiky (SRP). Súčasný kontrolný systém je neefektívny, nákladný, zložitý a neprináša želané výsledky;

| 2. | schvaľuje sledované ciele: zjednodušiť, zharmonizovať, zefektívniť kontroly s nižšími nákladmi a dosiahnuť rešpektovanie pravidiel; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje sledované ciele: zjednodušiť, zharmonizovať, zefektívniť kontroly s nižšími nákladmi a dosiahnuť rešpektovanie pravidiel;

| 3. | sa domnieva, že je potrebná celková reforma a podľa jeho názoru je najrealistickejšou možnosť 3 nového nariadenia; |
| --- | --- |

3.

sa domnieva, že je potrebná celková reforma a podľa jeho názoru je najrealistickejšou možnosť 3 nového nariadenia;

A.   Vzhľadom na regionálny a miestny rozmer

| 4. | vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby zohľadnili rôznorodosť a špecifické vlastnosti rôznych flotíl a rybolovných regiónov, ako je stanovené v odôvodnení č. 18 návrhu; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Radu a Európsku komisiu, aby zohľadnili rôznorodosť a špecifické vlastnosti rôznych flotíl a rybolovných regiónov, ako je stanovené v odôvodnení č. 18 návrhu;

| 5. | požaduje, aby sa venovala osobitná pozornosť potrebám okrajových námorných regiónov, ktoré sú mimoriadne závislé od rybolovu. Nevyhnutným predpokladom je flexibilita a možnosť prijať konkrétne opatrenia prispôsobené konkrétnym okolnostiam a príslušnému regiónu (1); |
| --- | --- |

5.

požaduje, aby sa venovala osobitná pozornosť potrebám okrajových námorných regiónov, ktoré sú mimoriadne závislé od rybolovu. Nevyhnutným predpokladom je flexibilita a možnosť prijať konkrétne opatrenia prispôsobené konkrétnym okolnostiam a príslušnému regiónu (1);

| 6. | zdôrazňuje, že decentralizácia SRP, ktorá sa odrazila vo vytvorení regionálnych poradných rád a v reštrukturalizácii Generálneho riaditeľstva pre rybné hospodárstvo a námorné záležitosti Európskej komisie, podporuje narastajúcu potrebu vytvoriť nový politický rámec kontroly na úrovni regionálnych morí. To si vyžaduje väčšiu právomoc Európskej komisie, aby podporila rôznorodosť, ktorú v sebe regionálny model zahŕňa; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že decentralizácia SRP, ktorá sa odrazila vo vytvorení regionálnych poradných rád a v reštrukturalizácii Generálneho riaditeľstva pre rybné hospodárstvo a námorné záležitosti Európskej komisie, podporuje narastajúcu potrebu vytvoriť nový politický rámec kontroly na úrovni regionálnych morí. To si vyžaduje väčšiu právomoc Európskej komisie, aby podporila rôznorodosť, ktorú v sebe regionálny model zahŕňa;

| 7. | zdôrazňuje zmeny, ktoré nový systém kontroly rybárskej politiky prinesie miestnym a regionálnym orgánom zodpovedným za kontrolu rybárskej politiky. Tento nový systém možno úspešne zaviesť iba vtedy, ak členské štáty správne pridelia upravené kompetencie všetkým príslušným administratívnym úrovniam. Nevyhnutným predpokladom sú dostatočné finančné a ľudské zdroje pre stabilné organizačné štruktúry vybavené dostatočnými prostriedkami na kontrolu a na podporu národnej kultúry dodržiavania pravidiel a nástrojmi na koordinované využívanie týchto prostriedkov; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje zmeny, ktoré nový systém kontroly rybárskej politiky prinesie miestnym a regionálnym orgánom zodpovedným za kontrolu rybárskej politiky. Tento nový systém možno úspešne zaviesť iba vtedy, ak členské štáty správne pridelia upravené kompetencie všetkým príslušným administratívnym úrovniam. Nevyhnutným predpokladom sú dostatočné finančné a ľudské zdroje pre stabilné organizačné štruktúry vybavené dostatočnými prostriedkami na kontrolu a na podporu národnej kultúry dodržiavania pravidiel a nástrojmi na koordinované využívanie týchto prostriedkov;

B.   Nový spoločný prístup ku kontrole a monitorovaniu

Všeobecné ustanovenia

| 8. | podporuje vysvetlenie týkajúce sa jednotlivých zodpovedností členských štátov a regiónov, Komisie a Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva (CFCA), aby nedošlo k zdvojovaniu úloh. Európska komisia bude naďalej zabezpečovať opatrenia týkajúce sa monitorovania, aby zaistila, že pravidlá rybárskej politiky sú vo všetkých regiónoch dodržiavané jednotne; |
| --- | --- |

8.

podporuje vysvetlenie týkajúce sa jednotlivých zodpovedností členských štátov a regiónov, Komisie a Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva (CFCA), aby nedošlo k zdvojovaniu úloh. Európska komisia bude naďalej zabezpečovať opatrenia týkajúce sa monitorovania, aby zaistila, že pravidlá rybárskej politiky sú vo všetkých regiónoch dodržiavané jednotne;

| 9. | víta nové ustanovenia o posilnení strategického programovania, určovania taktických cieľov a stratégií na odber vzoriek v oblasti kontroly rybárskej politiky vrátane systematickej analýzy rizík. Aby nedošlo k nekoordinovanému uplatňovaniu tohto nového nástroja, Výbor regiónov dôrazne podporuje pomoc monitorovacích orgánov prostredníctvom vytvorenia jednotných metodík riadenia rizík na všetkých úrovniach, ako stanovuje napríklad v prípade CFCA v článku 112; |
| --- | --- |

9.

víta nové ustanovenia o posilnení strategického programovania, určovania taktických cieľov a stratégií na odber vzoriek v oblasti kontroly rybárskej politiky vrátane systematickej analýzy rizík. Aby nedošlo k nekoordinovanému uplatňovaniu tohto nového nástroja, Výbor regiónov dôrazne podporuje pomoc monitorovacích orgánov prostredníctvom vytvorenia jednotných metodík riadenia rizík na všetkých úrovniach, ako stanovuje napríklad v prípade CFCA v článku 112;

| 10. | víta predovšetkým novú povinnosť členských štátov zriadiť samostatný orgán v každom členskom štáte (článok 5 ods. 5), ktorý bude zodpovedný za efektívnu koordináciu všetkých kontrolných nástrojov na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

10.

víta predovšetkým novú povinnosť členských štátov zriadiť samostatný orgán v každom členskom štáte (článok 5 ods. 5), ktorý bude zodpovedný za efektívnu koordináciu všetkých kontrolných nástrojov na všetkých úrovniach;

Zníženie administratívnej záťaže a nákladov

| 11. | predpokladá výrazné zníženie prevádzkových nákladov vo výške 30 %, čím sa zvýši efektivita nákladov kontrolných systémov členských štátov a regiónov za predpokladu, že sa budú využívať moderné technológie a zmodernizujú sa kontrolné systémy. Ak však k tomuto zníženiu nedôjde, akékoľvek zvýšenie finančného zaťaženia členských štátov alebo regiónov by malo zodpovedať rozpočtu EÚ, hlavne vzhľadom na rozdielne zodpovednosti niektorých členských štátov a regiónov pokiaľ ide o kvóty v rámci spoločnej rybárskej politiky; |
| --- | --- |

11.

predpokladá výrazné zníženie prevádzkových nákladov vo výške 30 %, čím sa zvýši efektivita nákladov kontrolných systémov členských štátov a regiónov za predpokladu, že sa budú využívať moderné technológie a zmodernizujú sa kontrolné systémy. Ak však k tomuto zníženiu nedôjde, akékoľvek zvýšenie finančného zaťaženia členských štátov alebo regiónov by malo zodpovedať rozpočtu EÚ, hlavne vzhľadom na rozdielne zodpovednosti niektorých členských štátov a regiónov pokiaľ ide o kvóty v rámci spoločnej rybárskej politiky;

| 12. | vyzýva Radu, aby zdôraznila dosiahnutie efektivity nákladov prostredníctvom zriadenia pobrežných verejných štruktúr, ktoré lepšie integrujú riadenie rybolovu do iných námorných činností, ako aj prostredníctvom vytvorenia spoločných inšpektorátov pobrežných členských štátov a priľahlých regiónov na kontrolu rybolovu; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Radu, aby zdôraznila dosiahnutie efektivity nákladov prostredníctvom zriadenia pobrežných verejných štruktúr, ktoré lepšie integrujú riadenie rybolovu do iných námorných činností, ako aj prostredníctvom vytvorenia spoločných inšpektorátov pobrežných členských štátov a priľahlých regiónov na kontrolu rybolovu;

| 13. | nedávno odporučil začleniť do úloh inšpektorátov rybolovu také úlohy, ako plnia napríklad inšpektoráty životného prostredia, hraničná kontrola, námorné záchranné služby a civilná ochrana (2) a víta nové ustanovenie o zriadení integrovanej siete námorného dohľadu. (články 4 a 112 a článok 17g o právomociach CFCA); |
| --- | --- |

13.

nedávno odporučil začleniť do úloh inšpektorátov rybolovu také úlohy, ako plnia napríklad inšpektoráty životného prostredia, hraničná kontrola, námorné záchranné služby a civilná ochrana (2) a víta nové ustanovenie o zriadení integrovanej siete námorného dohľadu. (články 4 a 112 a článok 17g o právomociach CFCA);

Väčšie využívanie moderných technológií

| 14. | obozretne víta dôraz, ktorý sa v návrhu kladie na väčšie využívanie moderných technológií a efektívnych systémov na potvrdenie údajov vrátane systému monitorovania plavidiel a iných vhodných a cenovo výhodných systémov (články 9 až 11), čo čiastočne odráža predchádzajúce odporúčanie VR (3). Avšak napriek tomu, že elektronické monitorovanie je kľúčovou zložkou cenovo výhodného rybného hospodárstva, nemalo by dochádzať k zdvojovaniu podporných a riadiacich systémov. Zariadenia majú byť primerané veľkosti plavidiel a trvaniu a miestu plavby. VR znepokojuje hlavne skutočnosť, že automatický identifikačný systém (AIS) je určený na zaistenie bezpečnosti počas plavby, avšak nie je vhodný na kontrolu rybárskej politiky; |
| --- | --- |

14.

obozretne víta dôraz, ktorý sa v návrhu kladie na väčšie využívanie moderných technológií a efektívnych systémov na potvrdenie údajov vrátane systému monitorovania plavidiel a iných vhodných a cenovo výhodných systémov (články 9 až 11), čo čiastočne odráža predchádzajúce odporúčanie VR (3). Avšak napriek tomu, že elektronické monitorovanie je kľúčovou zložkou cenovo výhodného rybného hospodárstva, nemalo by dochádzať k zdvojovaniu podporných a riadiacich systémov. Zariadenia majú byť primerané veľkosti plavidiel a trvaniu a miestu plavby. VR znepokojuje hlavne skutočnosť, že automatický identifikačný systém (AIS) je určený na zaistenie bezpečnosti počas plavby, avšak nie je vhodný na kontrolu rybárskej politiky;

| 15. | technológie sa neustále vyvíjajú a VR trvá na tom, aby bolo nariadenie zabezpečené aj do budúcnosti prostredníctvom efektívneho regulačného mechanizmu na prijatie technickej zmeny. Vyzýva miestne a regionálne orgány a organizácie výrobcov, aby sa zapojili do pilotných projektov týkajúcich sa nástrojov sledovateľnosti, akým je napríklad genetická analýza (článok 13 ods. 1); |
| --- | --- |

15.

technológie sa neustále vyvíjajú a VR trvá na tom, aby bolo nariadenie zabezpečené aj do budúcnosti prostredníctvom efektívneho regulačného mechanizmu na prijatie technickej zmeny. Vyzýva miestne a regionálne orgány a organizácie výrobcov, aby sa zapojili do pilotných projektov týkajúcich sa nástrojov sledovateľnosti, akým je napríklad genetická analýza (článok 13 ods. 1);

Monitorovanie rybolovu a uvádzania na trh

| 16. | zdôrazňuje, že kontroly na mori je potrebné zachovať ako v súčasnosti jediný spôsob, ktorým možno primerane monitorovať rybárske zariadenia a technické ochranné opatrenia (TCM), veľkosť ôk siete, atď., ktoré často upravujú ustanovenia o vplyve rybolovu na životné prostredie; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že kontroly na mori je potrebné zachovať ako v súčasnosti jediný spôsob, ktorým možno primerane monitorovať rybárske zariadenia a technické ochranné opatrenia (TCM), veľkosť ôk siete, atď., ktoré často upravujú ustanovenia o vplyve rybolovu na životné prostredie;

| 17. | zasadzuje sa o dvojitý prístup, ktorý sa snaží o dosiahnutie rovnováhy medzi kontrolami na mori a na súši. Mal by zahŕňať: a) zlepšenia v oblasti príslušných a efektívnych kontrol na mori a b) zlepšenú kontrolu a inšpekciu na súši zameranú na kľúčové prístavy vrátane zlepšení v oblasti kontroly dovážaných rýb. Poskytnutie spoľahlivejších údajov o vykládkach je pre využitie procesu hodnotenia zásob rozhodujúce; |
| --- | --- |

17.

zasadzuje sa o dvojitý prístup, ktorý sa snaží o dosiahnutie rovnováhy medzi kontrolami na mori a na súši. Mal by zahŕňať: a) zlepšenia v oblasti príslušných a efektívnych kontrol na mori a b) zlepšenú kontrolu a inšpekciu na súši zameranú na kľúčové prístavy vrátane zlepšení v oblasti kontroly dovážaných rýb. Poskytnutie spoľahlivejších údajov o vykládkach je pre využitie procesu hodnotenia zásob rozhodujúce;

| 18. | keďže riadenie flotíl je naďalej rozhodujúcim prvkom spoločnej rybárskej politiky, víta Výbor regiónov nové nástroje na sledovanie, certifikáciu a krížovú kontrolu výkonu motora s výnimkou rybárskych plavidiel kratších ako 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj (články 30 – 32); |
| --- | --- |

18.

keďže riadenie flotíl je naďalej rozhodujúcim prvkom spoločnej rybárskej politiky, víta Výbor regiónov nové nástroje na sledovanie, certifikáciu a krížovú kontrolu výkonu motora s výnimkou rybárskych plavidiel kratších ako 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj (články 30 – 32);

| 19. | keďže výbor má obavy predovšetkým o trvalo udržateľný a výnosný rybolov v malom, požaduje vysvetlenie nových ustanovení, podľa ktorých sú 10 – 15-metrové člny povinné nainštalovať systém monitorovania plavidiel (článok 9), viesť elektronický lodný denník (článok 14) a vyplniť elektronické vyhlásenia o vykládke (článok 21), avšak členské štáty môžu zaviesť výnimky. S cieľom podporiť tieto menšie plavidlá, aby splnili nové ustanovenia, musí Výbor regiónov trvať na rozšírení škály výnimiek alebo na zvýšení financovania za týmto účelom zo strany EÚ a jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

19.

keďže výbor má obavy predovšetkým o trvalo udržateľný a výnosný rybolov v malom, požaduje vysvetlenie nových ustanovení, podľa ktorých sú 10 – 15-metrové člny povinné nainštalovať systém monitorovania plavidiel (článok 9), viesť elektronický lodný denník (článok 14) a vyplniť elektronické vyhlásenia o vykládke (článok 21), avšak členské štáty môžu zaviesť výnimky. S cieľom podporiť tieto menšie plavidlá, aby splnili nové ustanovenia, musí Výbor regiónov trvať na rozšírení škály výnimiek alebo na zvýšení financovania za týmto účelom zo strany EÚ a jednotlivých krajín;

| 20. | podporuje projekty na miestnej/regionálnej úrovni zamerané na dobrovoľné a dotované zavedenie vyššie uvedených alebo podobných monitorovacích systémov v člnoch kratších ako 10 – 15 metrov, t. j. z hľadiska správy námorných chránených oblastí a ochranných zón; |
| --- | --- |

20.

podporuje projekty na miestnej/regionálnej úrovni zamerané na dobrovoľné a dotované zavedenie vyššie uvedených alebo podobných monitorovacích systémov v člnoch kratších ako 10 – 15 metrov, t. j. z hľadiska správy námorných chránených oblastí a ochranných zón;

| 21. | súhlasí, že kvôli zabezpečeniu primeranej úrovne kontroly by členské štáty a regióny mali monitorovať malé plavidlá kratšie ako 10 metrov prostredníctvom plánu na výber vzoriek. Avšak Výbor regiónov požaduje vysvetlenie k plánom výberu vzoriek, ktoré majú byť „podľa možnosti [...] štandardizované v rámci regiónov“ (článok 16 ods. 2 a článok 22 ods. 2); |
| --- | --- |

21.

súhlasí, že kvôli zabezpečeniu primeranej úrovne kontroly by členské štáty a regióny mali monitorovať malé plavidlá kratšie ako 10 metrov prostredníctvom plánu na výber vzoriek. Avšak Výbor regiónov požaduje vysvetlenie k plánom výberu vzoriek, ktoré majú byť „podľa možnosti [...] štandardizované v rámci regiónov“ (článok 16 ods. 2 a článok 22 ods. 2);

| 22. | víta nové spoločné normy na monitorovanie obchodovania a požaduje plnú sledovateľnosť vykládok. Je to v záujme odstránenia nelegálnych vykládok rýb ako aj v záujme spotrebiteľov tým, že sú im poskytnuté príslušné výrobné informácie na každom stupni obchodovania (článok 51); |
| --- | --- |

22.

víta nové spoločné normy na monitorovanie obchodovania a požaduje plnú sledovateľnosť vykládok. Je to v záujme odstránenia nelegálnych vykládok rýb ako aj v záujme spotrebiteľov tým, že sú im poskytnuté príslušné výrobné informácie na každom stupni obchodovania (článok 51);

Špecifické monitorovanie viacročných plánov a technických opatrení

| 23. | žiada, aby sa miestne a regionálne kontrolné úrady a zainteresované subjekty zapojili do stanovovania „určených prístavov“ (článok 34) a do zostavovania vnútroštátnych a regionálnych akčných programov kontroly platných pre každý viacročný plán (článok 36); |
| --- | --- |

23.

žiada, aby sa miestne a regionálne kontrolné úrady a zainteresované subjekty zapojili do stanovovania „určených prístavov“ (článok 34) a do zostavovania vnútroštátnych a regionálnych akčných programov kontroly platných pre každý viacročný plán (článok 36);

| 24. | opäť vyzýva k lepšej kontrole technických opatrení, ktoré sa zameriavajú na zredukovanie, prípadne odstránenie odpadu, pričom zohľadňujú miestne podmienky a poskytujú stimuly (4). Odkladanie vrátenia nevyhnutného odpadu do mora sa však javí ako zbytočné a malo by byť zaznamenávané iba odhadované množstvo; |
| --- | --- |

24.

opäť vyzýva k lepšej kontrole technických opatrení, ktoré sa zameriavajú na zredukovanie, prípadne odstránenie odpadu, pričom zohľadňujú miestne podmienky a poskytujú stimuly (4). Odkladanie vrátenia nevyhnutného odpadu do mora sa však javí ako zbytočné a malo by byť zaznamenávané iba odhadované množstvo;

| 25. | víta nový, modernejší systém monitorovania plavidiel určený pre chránené námorné oblasti (článok 39), ktorý poskytuje verejným orgánom lepšie nástroje na splnenie ich povinností týkajúcich sa správy týchto miest. Je však potrebné aj náležite definovať chránené námorné oblasti a spropagovať ich účel s cieľom zaistiť, že monitorované budú iba tie plavidlá, ktoré nemajú povolenie na lov rýb v takýchto oblastiach; |
| --- | --- |

25.

víta nový, modernejší systém monitorovania plavidiel určený pre chránené námorné oblasti (článok 39), ktorý poskytuje verejným orgánom lepšie nástroje na splnenie ich povinností týkajúcich sa správy týchto miest. Je však potrebné aj náležite definovať chránené námorné oblasti a spropagovať ich účel s cieľom zaistiť, že monitorované budú iba tie plavidlá, ktoré nemajú povolenie na lov rýb v takýchto oblastiach;

Sledovanie rekreačného rybolovu

| 26. | požaduje, aby Rada vysvetlila rozsah nového článku 47 o rekreačnom rybolove. Ak by takýto lov rýb nebol regulovaný, mohol by ohroziť zásoby rýb v rámci plánov obnovy, napr. v prípade profesionálnej rybárskej turistiky, prípadne mimo sezóny komerčného rybolovu; |
| --- | --- |

26.

požaduje, aby Rada vysvetlila rozsah nového článku 47 o rekreačnom rybolove. Ak by takýto lov rýb nebol regulovaný, mohol by ohroziť zásoby rýb v rámci plánov obnovy, napr. v prípade profesionálnej rybárskej turistiky, prípadne mimo sezóny komerčného rybolovu;

C.   Kultúra dodržiavania pravidiel

| 27. | vyzýva, aby bol v odôvodnení č. 5 nariadenia väčšmi zdôraznený rozvoj kultúry prirodzeného dodržiavania pravidiel rybolovu, ktoré si spoločne určili všetky zainteresované subjekty. Je potrebné považovať ju za základ akejkoľvek účinnej reformy kontrolného systému; |
| --- | --- |

27.

vyzýva, aby bol v odôvodnení č. 5 nariadenia väčšmi zdôraznený rozvoj kultúry prirodzeného dodržiavania pravidiel rybolovu, ktoré si spoločne určili všetky zainteresované subjekty. Je potrebné považovať ju za základ akejkoľvek účinnej reformy kontrolného systému;

| 28. | je presvedčený, že kultúru dodržiavania pravidiel možno rozvinúť iba vtedy, ak budú kontrolné opatrenia zavedené na základe dialógu a dohody, a nie príkazom zhora. Je potrebné vytvoriť súdržné partnerstvo medzi rybármi, kontrolnými orgánmi, výskumnými zariadeniami, mimovládnymi organizáciami, rybným hospodárstvom a v rámci osi 4 Európskeho fondu rybného hospodárstva zriadiť regionálne poradné rady a miestne skupiny, ktoré by tento druh spolupráce podporovali. Výbor regiónov už v minulosti zdôraznil, že zodpovednosť za sledovanie rybolovu a rybolovných práv (5) musia mať rybári; |
| --- | --- |

28.

je presvedčený, že kultúru dodržiavania pravidiel možno rozvinúť iba vtedy, ak budú kontrolné opatrenia zavedené na základe dialógu a dohody, a nie príkazom zhora. Je potrebné vytvoriť súdržné partnerstvo medzi rybármi, kontrolnými orgánmi, výskumnými zariadeniami, mimovládnymi organizáciami, rybným hospodárstvom a v rámci osi 4 Európskeho fondu rybného hospodárstva zriadiť regionálne poradné rady a miestne skupiny, ktoré by tento druh spolupráce podporovali. Výbor regiónov už v minulosti zdôraznil, že zodpovednosť za sledovanie rybolovu a rybolovných práv (5) musia mať rybári;

| 29. | nalieha, aby Európska komisia vyvinula maximálne úsilie na to, aby všetci medzinárodní partneri rešpektovali kultúru dodržiavania pravidiel a aby sa táto kultúra uplatňovala aj v iných vodách, kde operujú plavidlá EÚ; |
| --- | --- |

29.

nalieha, aby Európska komisia vyvinula maximálne úsilie na to, aby všetci medzinárodní partneri rešpektovali kultúru dodržiavania pravidiel a aby sa táto kultúra uplatňovala aj v iných vodách, kde operujú plavidlá EÚ;

| 30. | považuje zjednodušenie pravidiel kontroly rybolovu za základný cieľ (6) a víta zásadný posun, ktorý v tomto smere urobila Komisia. Týmto sa zníži administratívna záťaž kladená na verejné orgány a súkromný sektor a uľahčí sa sledovanie pravidiel. Zvýši sa tým aj dôvera zainteresovaných subjektov, čo podporí kultúru dodržiavania pravidiel; |
| --- | --- |

30.

považuje zjednodušenie pravidiel kontroly rybolovu za základný cieľ (6) a víta zásadný posun, ktorý v tomto smere urobila Komisia. Týmto sa zníži administratívna záťaž kladená na verejné orgány a súkromný sektor a uľahčí sa sledovanie pravidiel. Zvýši sa tým aj dôvera zainteresovaných subjektov, čo podporí kultúru dodržiavania pravidiel;

Zavedenie harmonizovaných odrádzajúcich sankcií

| 31. | víta zavedenie harmonizovaných a odrádzajúcich sankcií za závažné priestupky (článok 82) vrátane vytvorenia bodového pokutového systému (článok 84), ktorý môže viesť k pozastaveniu alebo odobratiu licencie na rybolov, ako aj vytvorenie národných registrov priestupkov (článok 85); |
| --- | --- |

31.

víta zavedenie harmonizovaných a odrádzajúcich sankcií za závažné priestupky (článok 82) vrátane vytvorenia bodového pokutového systému (článok 84), ktorý môže viesť k pozastaveniu alebo odobratiu licencie na rybolov, ako aj vytvorenie národných registrov priestupkov (článok 85);

| 32. | je presvedčený, že to všetko odráža predchádzajúce výzvy Výboru regiónov na harmonizáciu odrádzajúcich a trestných opatrení (7) a pomáha napraviť nejednoznačný charakter súčasného systému, zastavuje politiku „trestných platieb“ a redukuje migráciu páchateľov do členských štátov s najnižšími pokutami; |
| --- | --- |

32.

je presvedčený, že to všetko odráža predchádzajúce výzvy Výboru regiónov na harmonizáciu odrádzajúcich a trestných opatrení (7) a pomáha napraviť nejednoznačný charakter súčasného systému, zastavuje politiku „trestných platieb“ a redukuje migráciu páchateľov do členských štátov s najnižšími pokutami;

| 33. | vyzýva členské štáty a regióny, aby harmonizovali svoje sankcie za priestupky spáchané v cezhraničných rybolovných regiónoch, napr. cezhraničných chránených námorných oblastiach; |
| --- | --- |

33.

vyzýva členské štáty a regióny, aby harmonizovali svoje sankcie za priestupky spáchané v cezhraničných rybolovných regiónoch, napr. cezhraničných chránených námorných oblastiach;

| 34. | súhlasí s výzvami, aby sa okrem pokút využívali ako ďalší druh sankcie aj dotácie, s tým, že plavidlá, ktoré opakovane spôsobili závažné priestupky, by na podporu z verejných prostriedkov alebo na dotácie nemali nárok. Kultúru dodržiavania pravidiel by však výrazne podporili pozitívne stimuly, ako napríklad „ďalšie dni na mori“ alebo iné kompenzácie, výmenou za účasť v systémoch, akým je napríklad používanie lepších rybárskych zariadení, podpora uzatvorenia rybolovu v reálnom čase, účasť v plánoch vyhýbania sa lovu určitých druhov atď; |
| --- | --- |

34.

súhlasí s výzvami, aby sa okrem pokút využívali ako ďalší druh sankcie aj dotácie, s tým, že plavidlá, ktoré opakovane spôsobili závažné priestupky, by na podporu z verejných prostriedkov alebo na dotácie nemali nárok. Kultúru dodržiavania pravidiel by však výrazne podporili pozitívne stimuly, ako napríklad „ďalšie dni na mori“ alebo iné kompenzácie, výmenou za účasť v systémoch, akým je napríklad používanie lepších rybárskych zariadení, podpora uzatvorenia rybolovu v reálnom čase, účasť v plánoch vyhýbania sa lovu určitých druhov atď;

Spolupráca medzi členskými štátmi, Európskou komisiou a agentúrou CFCA

| 35. | víta posilnené ustanovenia na zlepšenie spolupráce medzi orgánmi kontroly rybolovu v členských štátoch či regiónoch a Komisiou vrátane moderného prístupu k výmene údajov. Pri napomáhaní tomuto prístupu by kľúčovú úlohu mala zohrávať agentúra CFCA; |
| --- | --- |

35.

víta posilnené ustanovenia na zlepšenie spolupráce medzi orgánmi kontroly rybolovu v členských štátoch či regiónoch a Komisiou vrátane moderného prístupu k výmene údajov. Pri napomáhaní tomuto prístupu by kľúčovú úlohu mala zohrávať agentúra CFCA;

| 36. | registruje napredovanie pri vývoji plánov spoločného nasadenia na mori. Zdá sa však, že v prípade inšpekcií na súši sa podobné napredovanie nevyvíja tak dobre. Okrem toho je potrebné nadviazať spoluprácu s príslušnými orgánmi tretích krajín a súčasne zabezpečiť, aby mali požadované prostriedky a právomoci; |
| --- | --- |

36.

registruje napredovanie pri vývoji plánov spoločného nasadenia na mori. Zdá sa však, že v prípade inšpekcií na súši sa podobné napredovanie nevyvíja tak dobre. Okrem toho je potrebné nadviazať spoluprácu s príslušnými orgánmi tretích krajín a súčasne zabezpečiť, aby mali požadované prostriedky a právomoci;

| 37. | je presvedčený, že nové zabezpečené internetové stránky, ktoré budú vytvorené na výmenu údajov (články 106 – 108) a systematické krížové kontroly všetkých dostupných údajov (článok 102) zlepšia spôsobilosť Európskej komisie zhodnotiť, do akej miery členské štáty uplatňujú spoločnú rybársku politiku správne; |
| --- | --- |

37.

je presvedčený, že nové zabezpečené internetové stránky, ktoré budú vytvorené na výmenu údajov (články 106 – 108) a systematické krížové kontroly všetkých dostupných údajov (článok 102) zlepšia spôsobilosť Európskej komisie zhodnotiť, do akej miery členské štáty uplatňujú spoločnú rybársku politiku správne;

| 38. | v minulosti podporil zriadenie „Európskeho inšpektorátu pre rybolov“ (8), a preto víta v tejto súvislosti predĺženie mandátu Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva (CFCA), ako stanovuje článok 112 návrhu nariadenia. Výbor regiónov však trvá na tom, aby sa predpokladaná pomoc, ktorú CFCA poskytne vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom na kontrolu rybolovu, týkala normalizácie kontrolných a inšpekčných postupov na mori a na súši, overovania vnútroštátnych noriem odbornej prípravy, uskutočňovania kurzov a seminárov a tiež zriadenia „asistenčnej služby“, kde by sa členské štáty, regionálne poradné rady alebo profesijné organizácie mohli informovať o rozsahu a významu nariadenia; |
| --- | --- |

38.

v minulosti podporil zriadenie „Európskeho inšpektorátu pre rybolov“ (8), a preto víta v tejto súvislosti predĺženie mandátu Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva (CFCA), ako stanovuje článok 112 návrhu nariadenia. Výbor regiónov však trvá na tom, aby sa predpokladaná pomoc, ktorú CFCA poskytne vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom na kontrolu rybolovu, týkala normalizácie kontrolných a inšpekčných postupov na mori a na súši, overovania vnútroštátnych noriem odbornej prípravy, uskutočňovania kurzov a seminárov a tiež zriadenia „asistenčnej služby“, kde by sa členské štáty, regionálne poradné rady alebo profesijné organizácie mohli informovať o rozsahu a významu nariadenia;

D.   Účinné uplatňovanie pravidiel spoločnej rybárskej politiky

Nové normy pre dohľad a inšpekcie

| 39. | súhlasí s potrebou zvýšiť nielen úroveň sankcií, ale aj mieru, v akej kontrolné systémy vytvorené inšpekčnými orgánmi a orgánmi dohľadu odhalia prípady porušenia. Výbor regiónov víta v tomto ohľade nové ustanovenia o normalizácii systémov dohľadu a pozorovateľov, ako aj prípustnosť správ o dohľade a správ vypracovaných pozorovateľmi (články 61 – 64); |
| --- | --- |

39.

súhlasí s potrebou zvýšiť nielen úroveň sankcií, ale aj mieru, v akej kontrolné systémy vytvorené inšpekčnými orgánmi a orgánmi dohľadu odhalia prípady porušenia. Výbor regiónov víta v tomto ohľade nové ustanovenia o normalizácii systémov dohľadu a pozorovateľov, ako aj prípustnosť správ o dohľade a správ vypracovaných pozorovateľmi (články 61 – 64);

| 40. | podporuje možnosť členského štátu vykonať inšpekciu svojich plavidiel alebo plavidiel iného členského štátu teraz aj v pobrežných vodách vo vzdialenosti kratšej ako 12 námorných míľ, ako aj vykonať inšpekcie na území iného členského štátu (články 71 – 73). Výbor regiónov podporuje miestne a regionálne kontrolné orgány pôsobiace v pohraničných oblastiach pri vytváraní súčinnosti prostredníctvom úsilia o úzku spoluprácu pri inšpekčných činnostiach a rýchleho uplatnenia postupov vydávania povolení stanovených v článku 72; |
| --- | --- |

40.

podporuje možnosť členského štátu vykonať inšpekciu svojich plavidiel alebo plavidiel iného členského štátu teraz aj v pobrežných vodách vo vzdialenosti kratšej ako 12 námorných míľ, ako aj vykonať inšpekcie na území iného členského štátu (články 71 – 73). Výbor regiónov podporuje miestne a regionálne kontrolné orgány pôsobiace v pohraničných oblastiach pri vytváraní súčinnosti prostredníctvom úsilia o úzku spoluprácu pri inšpekčných činnostiach a rýchleho uplatnenia postupov vydávania povolení stanovených v článku 72;

Rozšírenie právomocí Komisie pri hodnotení, riadení a kontrole

| 41. | podporuje určité rozšírenie využívania existujúcich právomocí Európskej komisie v prípadoch, kedy to bude viesť k dosiahnutiu rovnakých spravodlivých podmienok pre kontroly, pričom hlavnú zodpovednosť za kontrolu spoločnej rybárskej politiky budú naďalej niesť členské štáty. Výbor regiónov obozretne víta ďalšie právomoci udelené Európskej komisii pri vykonávaní nezávislých inšpekcií (článok 90), ako aj auditu vnútroštátnych kontrolných systémov (článok 92). Na druhej strane je potrebné vysvetliť rozsah nových právomocí pridelených Európskej komisii pri vytváraní špecifických akčných plánov kontroly na lepšie uplatňovanie spoločnej rybárskej politiky v členských štátoch, ktoré ju uplatňujú nedostatočne (článok 94 ods. 4); |
| --- | --- |

41.

podporuje určité rozšírenie využívania existujúcich právomocí Európskej komisie v prípadoch, kedy to bude viesť k dosiahnutiu rovnakých spravodlivých podmienok pre kontroly, pričom hlavnú zodpovednosť za kontrolu spoločnej rybárskej politiky budú naďalej niesť členské štáty. Výbor regiónov obozretne víta ďalšie právomoci udelené Európskej komisii pri vykonávaní nezávislých inšpekcií (článok 90), ako aj auditu vnútroštátnych kontrolných systémov (článok 92). Na druhej strane je potrebné vysvetliť rozsah nových právomocí pridelených Európskej komisii pri vytváraní špecifických akčných plánov kontroly na lepšie uplatňovanie spoločnej rybárskej politiky v členských štátoch, ktoré ju uplatňujú nedostatočne (článok 94 ods. 4);

| 42. | vyzýva Európsku komisiu, aby sa vyhla akejkoľvek tendencii podieľať sa na mikrorozhodnutiach. V tejto súvislosti je otázne, či je správne preniesť na Komisiu právomoci týkajúce sa uzatvorenia miest rybolovu v reálnom čase (článok 45), hoci by mohlo byť prospešné pre druhy postihnuté nadmerným rybolovom; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Európsku komisiu, aby sa vyhla akejkoľvek tendencii podieľať sa na mikrorozhodnutiach. V tejto súvislosti je otázne, či je správne preniesť na Komisiu právomoci týkajúce sa uzatvorenia miest rybolovu v reálnom čase (článok 45), hoci by mohlo byť prospešné pre druhy postihnuté nadmerným rybolovom;

| 43. | zdôrazňuje, že rozšírenie právomocí by malo vychádzať z novo definovanej spolupráce s členskými štátmi, ako aj v rámci Európskej komisie pri budovaní kapacít v Generálnom riaditeľstve pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo a v agentúre CFCA, ale aj z väčšej inštitucionálnej súdržnosti s Generálnym riaditeľstvom pre životné prostredie Európskej komisie; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že rozšírenie právomocí by malo vychádzať z novo definovanej spolupráce s členskými štátmi, ako aj v rámci Európskej komisie pri budovaní kapacít v Generálnom riaditeľstve pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo a v agentúre CFCA, ale aj z väčšej inštitucionálnej súdržnosti s Generálnym riaditeľstvom pre životné prostredie Európskej komisie;

Opatrenia na zabezpečenie dodržiavania pravidiel členskými štátmi

| 44. | uznáva, že nesprávne uplatňovanie jedným členským štátom môže konkrétne v prípade migrujúcich druhov rýb poškodiť správne riadenie spoločných zdrojov rýb. Výbor regiónov poznamenáva, že jediný postup, ktorý má Komisia v súčasnosti k dispozícii v prípade, že členský štát nedodrží pravidlá, je postup uplatňovaný pri porušení povinností, ktorý je veľmi zdĺhavý a nie vždy vedie k uvaleniu sankcií; |
| --- | --- |

44.

uznáva, že nesprávne uplatňovanie jedným členským štátom môže konkrétne v prípade migrujúcich druhov rýb poškodiť správne riadenie spoločných zdrojov rýb. Výbor regiónov poznamenáva, že jediný postup, ktorý má Komisia v súčasnosti k dispozícii v prípade, že členský štát nedodrží pravidlá, je postup uplatňovaný pri porušení povinností, ktorý je veľmi zdĺhavý a nie vždy vedie k uvaleniu sankcií;

| 45. | víta v tomto ohľade nové opatrenia, ktoré nariadenie zavádza s cieľom prinútiť členské štáty, aby dodržiavali ciele spoločnej rybárskej politiky vrátane uzatvorenia príslušných miest rybolovu na podnet Komisie (článok 96), finančných postihov voči členským štátom, ako je napríklad pozastavenie a zrušenie finančnej pomoci Spoločenstva (článok 95). Výbor regiónov má však obavy, že rozšírený rozsah, vrátane zrážok z kvóty (článok 98) a zamietnutia prevodu kvót (článok 99), by mohol znamenať, že Komisia môže jednostranne zmeniť relatívnu stabilitu celkových povolených výlovov a kvót medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

45.

víta v tomto ohľade nové opatrenia, ktoré nariadenie zavádza s cieľom prinútiť členské štáty, aby dodržiavali ciele spoločnej rybárskej politiky vrátane uzatvorenia príslušných miest rybolovu na podnet Komisie (článok 96), finančných postihov voči členským štátom, ako je napríklad pozastavenie a zrušenie finančnej pomoci Spoločenstva (článok 95). Výbor regiónov má však obavy, že rozšírený rozsah, vrátane zrážok z kvóty (článok 98) a zamietnutia prevodu kvót (článok 99), by mohol znamenať, že Komisia môže jednostranne zmeniť relatívnu stabilitu celkových povolených výlovov a kvót medzi členskými štátmi;

| 46. | je presvedčený, že primeranosť takýchto opatrení je potrebné dobre zvážiť. Výbor regiónov sa obáva, že náklady budú musieť znášať skôr pobrežné regióny EÚ a ich rybné hospodárstvo než členské štáty; |
| --- | --- |

46.

je presvedčený, že primeranosť takýchto opatrení je potrebné dobre zvážiť. Výbor regiónov sa obáva, že náklady budú musieť znášať skôr pobrežné regióny EÚ a ich rybné hospodárstvo než členské štáty;

| 47. | požaduje, aby Európska komisia zároveň pokračovala v prístupe založenom na väčšej spolupráci, ktorý sa začal novými memorandami o porozumení. Tie Komisia podpísala s niektorými členskými štátmi a sú v nich uvedené jasne definované referenčné kritéria na zlepšenie kontrolných systémov rybolovu v príslušných členských štátoch. Do vypracovávania takýchto memoránd by mali byť zapojené aj miestne a regionálne kontrolné orgány. |
| --- | --- |

47.

požaduje, aby Európska komisia zároveň pokračovala v prístupe založenom na väčšej spolupráci, ktorý sa začal novými memorandami o porozumení. Tie Komisia podpísala s niektorými členskými štátmi a sú v nich uvedené jasne definované referenčné kritéria na zlepšenie kontrolných systémov rybolovu v príslušných členských štátoch. Do vypracovávania takýchto memoránd by mali byť zapojené aj miestne a regionálne kontrolné orgány.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Návrh nariadenia Rady, odôvodnenie č. 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (29) | Je potrebné udeliť Komisii právomoci na uzatvorenie miest rybolovu, ak sa vyčerpali kvóty členského štátu alebo samotných TAC. Okrem toho by Komisia mala byť oprávnená znižovať kvóty a zamietať prevody kvót alebo výmeny kvót, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky členskými štátmi. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(29)

Je potrebné udeliť Komisii právomoci na uzatvorenie miest rybolovu, ak sa vyčerpali kvóty členského štátu alebo samotných TAC. Okrem toho by Komisia mala byť oprávnená znižovať kvóty a zamietať prevody kvót alebo výmeny kvót, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky členskými štátmi.

| (29) | Je potrebné udeliť Komisii právomoci na uzatvorenie miest rybolovu, ak sa vyčerpali kvóty členského štátu alebo samotných TAC. Okrem toho by Komisia mala byť oprávnená znižovať kvóty a zamietať prevody kvót alebo výmeny kvót, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky členskými štátmi. |
| --- | --- |

(29)

Je potrebné udeliť Komisii právomoci na uzatvorenie miest rybolovu, ak sa vyčerpali kvóty členského štátu alebo samotných TAC. Okrem toho by Komisia mala byť oprávnená znižovať kvóty a zamietať prevody kvót alebo výmeny kvót, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky členskými štátmi.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov uznáva, že členský štát, ktorý povolí flotile opakovane prekročiť jej kvótu alebo neprijme opatrenia potrebné na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej rybárskej politiky, je potrebné penalizovať. Mechanizmy, ktoré by to umožňovali, by však nemali zahŕňať zrážky z kvót a zamietnutie prevodu či výmeny kvót, keďže by to nemalo vplyv na členský štát, ktorý nedodržiava pravidlá, ale na flotily, ktoré sa na porušovaní pravidiel vôbec nemusia podieľať, a dokonca, v prípade výmeny kvót, na iné členské štáty, ktoré s predmetným porušovaním nemajú nič spoločné. Takéto opatrenia by navyše znamenali, že Komisia môže jednostranne zmeniť relatívnu stabilitu medzi členskými štátmi.

Pozmeňovací návrh 2

Návrh nariadenia Rady, článok 4 ods. 21

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (21) | „Údaje systému monitorovania plavidiel“ znamenajú údaje o identifikácii rybárskych plavidiel, zemepisnej polohe, dátume, čase, kurze a rýchlosti prenášané družicovými sledovacími zariadeniami nainštalovanými na palube rybárskych plavidiel strediska monitorovania rybolovu vlajkového štátu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(21)

„Údaje systému monitorovania plavidiel“ znamenajú údaje o identifikácii rybárskych plavidiel, zemepisnej polohe, dátume, čase, kurze a rýchlosti prenášané družicovými sledovacími zariadeniami nainštalovanými na palube rybárskych plavidiel strediska monitorovania rybolovu vlajkového štátu;

| (21) | „Údaje systému monitorovania plavidiel“ znamenajú údaje o identifikácii rybárskych plavidiel, zemepisnej polohe, dátume, čase, kurze a rýchlosti prenesené družicovými sledovacími alebo podobnými pozemnými monitorovacími zariadeniami nainštalovanými na palube rybárskych plavidiel strediska monitorovania rybolovu vlajkového štátu; |
| --- | --- |

(21)

„Údaje systému monitorovania plavidiel“ znamenajú údaje o identifikácii rybárskych plavidiel, zemepisnej polohe, dátume, čase, kurze a rýchlosti prenesené družicovými sledovacími alebo podobnými pozemnými monitorovacími zariadeniami nainštalovanými na palube rybárskych plavidiel strediska monitorovania rybolovu vlajkového štátu;

Zdôvodnenie

Navrhovaná definícia by vylúčila možnosť používať (po vhodnom odskúšaní) lacnejšie, no rovnako účinné prostriedky systému monitorovania plavidiel, ktoré by mohli byť vhodnejšie pre plavidlá s celkovou dĺžkou nad 10 m a maximálne 15 m, ktoré sa plavia dostatočne blízko pozemných monitorovacích systémov. Výbor regiónov preto upravuje túto definíciu aj príslušné pododseky článku 9 (pozri pozmeňovací návrh 7).

Pozmeňovací návrh 3

Návrh nariadenia Rady, článku 4 – nový odsek po odseku 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „Závažné porušenie“

  znamená typy konania, ktoré je považované za obzvlášť škodlivé pre správne uplatnenie pravidiel SRP predovšetkým v oblastiach, ako je zachovanie zásob, sledovanie rybolovných činností a obchodovanie s produktmi rybolovu, a najmä činnosti uvedené v článku 42 ods. 1 NARIADENIA RADY (ES) č. 1005/2008. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Závažné porušenie“

  znamená typy konania, ktoré je považované za obzvlášť škodlivé pre správne uplatnenie pravidiel SRP predovšetkým v oblastiach, ako je zachovanie zásob, sledovanie rybolovných činností a obchodovanie s produktmi rybolovu, a najmä činnosti uvedené v článku 42 ods. 1 NARIADENIA RADY (ES) č. 1005/2008.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov žiada o vysvetlenie, ktoré priestupky sa majú považovať za „závažné“, aby sa na ne vzťahoval článok 82. Ďalšiu pozornosť je potrebné venovať odlišným interpretáciám členských štátov, pričom je potrebné čo najviac zosúladiť príslušné kritériá.

Pozmeňovací návrh 4

Návrh nariadenia Rady, článok 4 – nový odsek po odseku 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „Aukčné stredisko“

  znamená fyzickú alebo právnickú osobu registrovanú a schválenú ako stredisko pre aukciu rýb, kde sa ryby predávajú prvýkrát, a to prostredníctvom verejnej súťaže alebo priamymi predajmi registrovaným nákupcom. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Aukčné stredisko“

  znamená fyzickú alebo právnickú osobu registrovanú a schválenú ako stredisko pre aukciu rýb, kde sa ryby predávajú prvýkrát, a to prostredníctvom verejnej súťaže alebo priamymi predajmi registrovaným nákupcom.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov zaregistroval, že nie je navrhovaná žiadna definícia „aukčného strediska“, aj keď článok 52 požaduje, aby sa určité zásoby predali prvýkrát v aukčnom stredisku. Na účely tohto nariadenia by sa „aukcia“ nemala obmedzovať len na „verejnú súťaž“.

Pozmeňovací návrh 5

Návrh nariadenia Rady, článok 4 – nový odsek po odseku 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „Rekreačný rybolov“

  znamená iný ako komerčný a schválený rybolov, ktorý je vykonávaný vo veľkom z plavidiel bez licencie alebo plavidiel na otvorenom mori odčerpávajúcich zo zásob rýb, na ktoré sa vzťahujú viacročné plány. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Rekreačný rybolov“

  znamená iný ako komerčný a schválený rybolov, ktorý je vykonávaný vo veľkom z plavidiel bez licencie alebo plavidiel na otvorenom mori odčerpávajúcich zo zásob rýb, na ktoré sa vzťahujú viacročné plány.

Zdôvodnenie

Článok 47 sa odvoláva na „rekreačný rybolov“. Komisia môže znenie článku 47 prepracovať, avšak Výbor regiónov navrhuje túto definíciu „rekreačného rybolovu“ na vysvetlenie súčasného navrhovaného kontextu.

Nekomerčný rekreačný rybolov však obvykle znamená akýkoľvek rybolov v námorných vodách vrátane, okrem iného, športového rybárstva, rekreačného rybárstva a turnajov vykonávaných z plavidla, ktoré nemusí mať licenciu Spoločenstva na rybolov podľa nariadenia Spoločenstva (ES) č. 1281/2005 z 3. augusta 2005.

Pozmeňovací návrh 6

Návrh nariadenia Rady, článok 5 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   Podmienkou vyplácania príspevku z Európskeho rybárskeho fondu podľa nariadenia Rady č. 1198/2006 a príspevkov Spoločenstva na opatrenia uvedené v článku 8 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 by malo byť dodržovanie povinnosti členských štátov zaistiť dodržovanie a presadzovanie pravidiel o zachovávaní kontrole inšpekcii a presadzovaní v rámci spoločnej rybárskej politiky, ktoré sa vzťahujú na financované opatrenia alebo majú vplyv na ich účinnosť a s týmto cieľom vykonávať a udržovať režim účinnej inšpekcie, sledovania, dohľadu a presadzovania. | 6.   Podmienkou vyplácania príspevku z Európskeho rybárskeho fondu podľa nariadenia Rady č. 1198/2006 a príspevkov Spoločenstva na opatrenia uvedené v článku 8 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 by malo byť dodržovanie povinnosti členských štátov zaistiť dodržovanie a presadzovanie pravidiel o zachovávaní kontrole inšpekcii a presadzovaní v rámci spoločnej rybárskej politiky, ktoré sa vzťahujú na financované opatrenia alebo majú vplyv na ich účinnosť a s týmto cieľom vykonávať a udržovať režim účinnej inšpekcie, sledovania, dohľadu a presadzovania. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

6.   Podmienkou vyplácania príspevku z Európskeho rybárskeho fondu podľa nariadenia Rady č. 1198/2006 a príspevkov Spoločenstva na opatrenia uvedené v článku 8 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 by malo byť dodržovanie povinnosti členských štátov zaistiť dodržovanie a presadzovanie pravidiel o zachovávaní kontrole inšpekcii a presadzovaní v rámci spoločnej rybárskej politiky, ktoré sa vzťahujú na financované opatrenia alebo majú vplyv na ich účinnosť a s týmto cieľom vykonávať a udržovať režim účinnej inšpekcie, sledovania, dohľadu a presadzovania.

6.   Podmienkou vyplácania príspevku z Európskeho rybárskeho fondu podľa nariadenia Rady č. 1198/2006 a príspevkov Spoločenstva na opatrenia uvedené v článku 8 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 861/2006 by malo byť dodržovanie povinnosti členských štátov zaistiť dodržovanie a presadzovanie pravidiel o zachovávaní kontrole inšpekcii a presadzovaní v rámci spoločnej rybárskej politiky, ktoré sa vzťahujú na financované opatrenia alebo majú vplyv na ich účinnosť a s týmto cieľom vykonávať a udržovať režim účinnej inšpekcie, sledovania, dohľadu a presadzovania.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov verí, že lepšia regulácia je založená na stimuloch ako aj na pokutách. Nezabezpečenie úplného dodržiavania pravidiel SRP je potrebné riešiť proporcionálne, pričom súdy by sa mali zaoberať iba prípadmi závažného nedodržania pravidiel. Je neprijateľné, aby sa vyplácanie finančných prostriedkov z EFF spájalo s hromadným dodržiavaním povinností týkajúcich sa kontroly. Tento odsek vytvára veľkú právnu neistotu. (Pozri článok 95).

Pozmeňovací návrh 7

Návrh nariadenia Rady, článok 9 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty používajú satelitný systém monitorovania plavidiel na účinné monitorovanie rybolovných činností rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou nezávisle od toho, kde sa nachádzajú a nezávisle od rybolovných činností v ich vodách. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné. | 1.   Členské štáty používajú satelitný systém monitorovania plavidiel a ak je to vhodné, pozemný monitorovací systém na účinné monitorovanie rybolovných činností rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou nezávisle od toho, kde sa nachádzajú a nezávisle od rybolovných činností v ich vodách. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty používajú satelitný systém monitorovania plavidiel na účinné monitorovanie rybolovných činností rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou nezávisle od toho, kde sa nachádzajú a nezávisle od rybolovných činností v ich vodách. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné.

1.   Členské štáty používajú satelitný systém monitorovania plavidiel a ak je to vhodné, pozemný monitorovací systém na účinné monitorovanie rybolovných činností rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou nezávisle od toho, kde sa nachádzajú a nezávisle od rybolovných činností v ich vodách. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné.

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovací návrh č. 2.

Pozmeňovací návrh 8

Návrh nariadenia Rady, článok 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 10

  Automatický identifikačný systém

  1.   Rybárske plavidlo s celkovou dĺžkou viac ako 15 metrov má mať automatický systém identifikácie, ktorý spĺňa výkonnostné normy Medzinárodnej námornej organizácie v súlade s kapitolou V, predpisom 19, oddielom 2.4.5. dohovoru SOLAS z roku 1974 v jeho aktualizovanej verzii, a udržiavať tento systém v prevádzke.
  2.   Členské štáty využívajú údaje automatického identifikačného systému na účely krížovej kontroly s inými dostupnými údajmi v súlade s článkami 102 a 103. S týmto cieľom členské štáty zabezpečia, aby boli údaje z automatického identifikačného systému pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou dostupné ich vnútroštátnym orgánom kontroly rybolovu. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné. | Článok 10



  Automatický identifikačný systém



  1.   Rybárske plavidlo s celkovou dĺžkou viac ako 15 metrov má mať automatický systém identifikácie, ktorý spĺňa výkonnostné normy Medzinárodnej námornej organizácie v súlade s kapitolou V, predpisom 19, oddielom 2.4.5. dohovoru SOLAS z roku 1974 v jeho aktualizovanej verzii, a udržiavať tento systém v prevádzke.


  2.   Členské štáty využívajú údaje automatického identifikačného systému na účely krížovej kontroly s inými dostupnými údajmi v súlade s článkami 102 a 103. S týmto cieľom členské štáty zabezpečia, aby boli údaje z automatického identifikačného systému pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou dostupné ich vnútroštátnym orgánom kontroly rybolovu. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 10

Automatický identifikačný systém

1.   Rybárske plavidlo s celkovou dĺžkou viac ako 15 metrov má mať automatický systém identifikácie, ktorý spĺňa výkonnostné normy Medzinárodnej námornej organizácie v súlade s kapitolou V, predpisom 19, oddielom 2.4.5. dohovoru SOLAS z roku 1974 v jeho aktualizovanej verzii, a udržiavať tento systém v prevádzke.

2.   Členské štáty využívajú údaje automatického identifikačného systému na účely krížovej kontroly s inými dostupnými údajmi v súlade s článkami 102 a 103. S týmto cieľom členské štáty zabezpečia, aby boli údaje z automatického identifikačného systému pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou dostupné ich vnútroštátnym orgánom kontroly rybolovu. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné.

Článok 10

Automatický identifikačný systém

1.   Rybárske plavidlo s celkovou dĺžkou viac ako 15 metrov má mať automatický systém identifikácie, ktorý spĺňa výkonnostné normy Medzinárodnej námornej organizácie v súlade s kapitolou V, predpisom 19, oddielom 2.4.5. dohovoru SOLAS z roku 1974 v jeho aktualizovanej verzii, a udržiavať tento systém v prevádzke.

2.   Členské štáty využívajú údaje automatického identifikačného systému na účely krížovej kontroly s inými dostupnými údajmi v súlade s článkami 102 a 103. S týmto cieľom členské štáty zabezpečia, aby boli údaje z automatického identifikačného systému pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou dostupné ich vnútroštátnym orgánom kontroly rybolovu. Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie presnosti týchto údajov a okamžite konajú vždy, keď zistia, že údaje sú nepresné.

Zdôvodnenie

Medzinárodný dohovor o bezpečnosti života na mori (SOLAS) Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) vyžaduje namontovanie automatických identifikačných systémov (AIS) na palubu medzinárodných námorných lodí s hrubou tonážou (GT) 300 ton alebo viac a na palubu všetkých osobných lodí bez ohľadu na ich veľkosť. V súčasnosti je 40 000 plavidiel na celom svete vybavených AIS s cieľom podporiť bezpečnosť navigácie a bezpečnosť v medzinárodnom sektore námornej dopravy. Namontovanie AIS do všetkých plavidiel s celkovou dĺžkou väčšou ako 15 metrov by nepochybne maximálne zaťažilo systém a oslabilo by jeho účinnosť v oblasti námornej bezpečnosti .

Pozmeňovací návrh 9

Návrh nariadenia Rady, článok 14 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov vedú lodný denník o svojich operáciách, v ktorom osobitne uvádzajú všetky množstvá väčšie ako 15 kg živej hmotnosti ekvivalentné jednotlivým uloveným a na palube držaným druhom, dátum a príslušnú geografickú oblasť, vyjadrenú odkazom na podoblasť a divíziu alebo subdivíziu, prípadne štatistický pravouholník, v ktorom sa uplatňuje obmedzovanie úlovkov podľa právnych predpisov Spoločenstva, pre tieto úlovky a typ použitého výstroja. V lodnom denníku sa zaznamenávajú aj množstvá jednotlivých druhov hodených späť do mora. Za presnosť údajov zaznamenaných v lodnom denníku zodpovedá kapitán. | 1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov vedú lodný denník v písomnej forme o svojich operáciách, v ktorom osobitne uvádzajú všetky množstvá väčšie ako 15
  50 kg živej hmotnosti ekvivalentné jednotlivým uloveným a na palube držaným druhom, dátum a príslušnú geografickú oblasť, vyjadrenú odkazom na podoblasť a divíziu alebo subdivíziu, prípadne štatistický pravouholník, v ktorom sa uplatňuje obmedzovanie úlovkov podľa právnych predpisov Spoločenstva, pre tieto úlovky a typ použitého výstroja. V lodnom denníku sa zaznamenávajú aj množstvá jednotlivých druhov hodených späť do mora.
  Odhadované množstvá jednotlivých druhov vrátených späť do mora môžu byť zaznamenané v lodnom denníku na účely hodnotenia. Za presnosť údajov zaznamenaných v lodnom denníku zodpovedá kapitán. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov vedú lodný denník o svojich operáciách, v ktorom osobitne uvádzajú všetky množstvá väčšie ako 15 kg živej hmotnosti ekvivalentné jednotlivým uloveným a na palube držaným druhom, dátum a príslušnú geografickú oblasť, vyjadrenú odkazom na podoblasť a divíziu alebo subdivíziu, prípadne štatistický pravouholník, v ktorom sa uplatňuje obmedzovanie úlovkov podľa právnych predpisov Spoločenstva, pre tieto úlovky a typ použitého výstroja. V lodnom denníku sa zaznamenávajú aj množstvá jednotlivých druhov hodených späť do mora. Za presnosť údajov zaznamenaných v lodnom denníku zodpovedá kapitán.

1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov vedú lodný denník v písomnej forme o svojich operáciách, v ktorom osobitne uvádzajú všetky množstvá väčšie ako 15
  50 kg živej hmotnosti ekvivalentné jednotlivým uloveným a na palube držaným druhom, dátum a príslušnú geografickú oblasť, vyjadrenú odkazom na podoblasť a divíziu alebo subdivíziu, prípadne štatistický pravouholník, v ktorom sa uplatňuje obmedzovanie úlovkov podľa právnych predpisov Spoločenstva, pre tieto úlovky a typ použitého výstroja. V lodnom denníku sa zaznamenávajú aj množstvá jednotlivých druhov hodených späť do mora.
  Odhadované množstvá jednotlivých druhov vrátených späť do mora môžu byť zaznamenané v lodnom denníku na účely hodnotenia. Za presnosť údajov zaznamenaných v lodnom denníku zodpovedá kapitán.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov považuje kvôli právnemu objasneniu za nevyhnutné pridať výraz „v písomnej forme“ berúc do úvahy článok 15 v doplnenom znení.

Výbor regiónov sa domnieva, že kvantitatívne obmedzenia v tomto článku zaťažujú kapitánov rybárskych plavidiel novým a mimoriadnym bremenom a v súvislosti so zaznamenávaním odpadov nemajú žiaden vplyv na využívanie rybolovných možností. Text nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 ustanovuje, že: „Množstvá vrátené späť do mora možno zaznamenať na účely hodnotenia.“ Výbor regiónov odporúča použiť tento text.

Pozmeňovací návrh 10

Návrh nariadenia Rady, článok 14 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Povolená miera tolerancie odhadov množstiev rýb ponechaných na palube, ktoré sa zaznamenávajú do lodného denníka v kilogramoch, je 5 %. | 3.   Povolená miera tolerancie odhadov množstiev druhov rýb, ktoré podliehajú TAC a kvótam, ponechaných na palube, ktoré sa zaznamenávajú do lodného denníka v kilogramoch, je 5
  12 %. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Povolená miera tolerancie odhadov množstiev rýb ponechaných na palube, ktoré sa zaznamenávajú do lodného denníka v kilogramoch, je 5 %.

3.   Povolená miera tolerancie odhadov množstiev druhov rýb, ktoré podliehajú TAC a kvótam, ponechaných na palube, ktoré sa zaznamenávajú do lodného denníka v kilogramoch, je 5
  12 %.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov podotýka, že miera tolerancie je ľubovoľný údaj, pre ktorý neexistuje žiadne logické odôvodnenie. Praktické skúšky, ktoré vykonala firma MRAG na rybárskych plavidlách, preukázali výrazne odlišné miery s malým počtom korelačných faktorov. Ak by malo byť schválené jedno číslo, muselo by byť efektívne a úmerné požiadavkám na monitorovanie. Výbor regiónov považuje navrhovanú mieru za nevykonateľnú. Je potrebné prijať kompromis medzi súčasným systémom a mierou pre obnovu zásob. Nariadenie by malo platiť iba pre druhy podliehajúce TAC.

Pozmeňovací návrh 11

Návrh nariadenia Rady, článok 15 ods. 1 a 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15

  Elektronické zaznamenávanie a prenos údajov lodného denníka

  1.   Kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov zaznamenáva informácie lodného denníka elektronickými prostriedkami a minimálne raz denne ich elektronickými prostriedkami odosiela príslušnému orgánu vlajkového členského štátu.
  2.   Odsek 1 sa uplatňuje na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 15 metrov až do 24 metrov od 1. júla 2011 a na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov až do 15 metrov od 1. januára 2012. Plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou do 15 metrov môžu byť oslobodené od ustanovení odseku 1, ak:






  a) | pôsobia výhradne v teritoriálnych moriach vlajkového členského štátu alebo |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Elektronické zaznamenávanie a prenos údajov lodného denníka

1.   Kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov zaznamenáva informácie lodného denníka elektronickými prostriedkami a minimálne raz denne ich elektronickými prostriedkami odosiela príslušnému orgánu vlajkového členského štátu.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 15 metrov až do 24 metrov od 1. júla 2011 a na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov až do 15 metrov od 1. januára 2012. Plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou do 15 metrov môžu byť oslobodené od ustanovení odseku 1, ak:

a)

pôsobia výhradne v teritoriálnych moriach vlajkového členského štátu alebo

| b) | nikdy nestrávia viac ako 24 hodín na mori od okamihu vyplávania po návrat do prístavu. |
| --- | --- |

b)

nikdy nestrávia viac ako 24 hodín na mori od okamihu vyplávania po návrat do prístavu.

Článok 15

Elektronické zaznamenávanie a prenos údajov lodného denníka

1.   Kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10
  15 metrov zaznamenáva informácie lodného denníka elektronickými prostriedkami a minimálne raz denne ich elektronickými prostriedkami odosiela príslušnému orgánu vlajkového členského štátu.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 15 metrov až do 24 metrov od 1. júla 2011 a na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov až do 15 metrov od 1. januára 2012. Plavidlá spoločenstva s celkovou dĺžkou do 15 metrov môžu byť oslobodené od odseku 1, ak:

| a) | pôsobia výhradne v teritoriálnych moriach vlajkového členského štátu alebo |
| --- | --- |

a)

pôsobia výhradne v teritoriálnych moriach vlajkového členského štátu alebo

| b) | nikdy nestrávia viac ako 24 hodín na mori od okamihu vyplávania po návrat do prístavu. |
| --- | --- |

b)

nikdy nestrávia viac ako 24 hodín na mori od okamihu vyplávania po návrat do prístavu.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa domnieva, že rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov až do 15 metrov nie sú dostatočne veľké na to, aby uľahčili bezpečné a cenovo výhodné využívanie elektronických lodných denníkov.

Pozmeňovací návrh 12

Návrh nariadenia Rady, článok 17 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, oznámia kapitáni rybárskych plavidiel spoločenstva alebo ich zástupcovia príslušným orgánom členského štátu, ktorého prístav alebo vyloďovacie zariadenia chcú využívať minimálne 4 hodiny, pred odhadovaným časom vplávania do prístavu, pokiaľ príslušné orgány už neudelili povolenie na skorší vstup, tieto informácie:






  a) | identifikáciu plavidla; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, oznámia kapitáni rybárskych plavidiel spoločenstva alebo ich zástupcovia príslušným orgánom členského štátu, ktorého prístav alebo vyloďovacie zariadenia chcú využívať minimálne 4 hodiny, pred odhadovaným časom vplávania do prístavu, pokiaľ príslušné orgány už neudelili povolenie na skorší vstup, tieto informácie:

a)

identifikáciu plavidla;

| b) | názov cieľového prístavu určenia a účel príchodu, napríklad vykládka, prekládka, prístup k službám; |
| --- | --- |

b)

názov cieľového prístavu určenia a účel príchodu, napríklad vykládka, prekládka, prístup k službám;

| c) | povolenie na rybolov alebo prípadné oprávnenie pomáhať pri rybolovných operáciách alebo prekladať produkty rybolovu; |
| --- | --- |

c)

povolenie na rybolov alebo prípadné oprávnenie pomáhať pri rybolovných operáciách alebo prekladať produkty rybolovu;

| d) | dátumy rybárskeho výjazdu a oblasti, v ktorých sa vykonával lov; |
| --- | --- |

d)

dátumy rybárskeho výjazdu a oblasti, v ktorých sa vykonával lov;

| e) | odhadovaný dátum a čas príchodu do prístavu; |
| --- | --- |

e)

odhadovaný dátum a čas príchodu do prístavu;

| f) | množstvá jednotlivých druhov držané na palube vrátane návratov s nulovým úlovkom; |
| --- | --- |

f)

množstvá jednotlivých druhov držané na palube vrátane návratov s nulovým úlovkom;

| g) | množstvá jednotlivých druhov, ktoré sa majú vylodiť alebo preložiť. |
| --- | --- |

g)

množstvá jednotlivých druhov, ktoré sa majú vylodiť alebo preložiť.

1.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, oznámia kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 15 metrov alebo ich zástupcovia príslušným orgánom členského štátu, ktorého prístav alebo vyloďovacie zariadenia chcú využívať minimálne 4 hodiny, pred odhadovaným časom vplávania do prístavu, pokiaľ príslušné orgány už neudelili povolenie na skorší vstup, tieto informácie:

| a) | identifikáciu plavidla; |
| --- | --- |

a)

identifikáciu plavidla;

| b) | názov cieľového prístavu určenia a účel príchodu, napríklad vykládka, prekládka, prístup k službám; |
| --- | --- |

b)

názov cieľového prístavu určenia a účel príchodu, napríklad vykládka, prekládka, prístup k službám;

| c) | povolenie na rybolov alebo prípadné oprávnenie pomáhať pri rybolovných operáciách alebo prekladať produkty rybolovu; |
| --- | --- |

c)

povolenie na rybolov alebo prípadné oprávnenie pomáhať pri rybolovných operáciách alebo prekladať produkty rybolovu;

| d) | dátumy rybárskeho výjazdu a oblasti, v ktorých sa vykonával lov; |
| --- | --- |

d)

dátumy rybárskeho výjazdu a oblasti, v ktorých sa vykonával lov;

| e) | odhadovaný dátum a čas príchodu do prístavu; |
| --- | --- |

e)

odhadovaný dátum a čas príchodu do prístavu;

| f) | množstvá jednotlivých druhov držané na palube vrátane návratov s nulovým úlovkom; |
| --- | --- |

f)

množstvá jednotlivých druhov držané na palube vrátane návratov s nulovým úlovkom;

| g) | množstvá jednotlivých druhov, ktoré sa majú vylodiť alebo preložiť. |
| --- | --- |

g)

množstvá jednotlivých druhov, ktoré sa majú vylodiť alebo preložiť.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa domnieva, že menšie rybárske plavidlá do celkovej dĺžky 15 metrov nie sú dostatočne veľké na to, aby sa z bezpečnostných dôvodov požadovalo oznámenie odhadovaného času príchodu do prístavu 4 hodiny vopred. Požiadavka zaznamenávať čo nebolo chytené, je nepochopiteľná.

Pozmeňovací návrh 13

Návrh nariadenia Rady, článok 21 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov alebo jeho zástupca odošle údaje vyhlásenia o vykládke elektronickými prostriedkami príslušným orgánom vlajkového členského štátu do 2 hodín od ukončenia vykládky. | 2.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov alebo jeho zástupca odošle údaje vyhlásenia o vykládke elektronickými prostriedkami v prípade celkovej dĺžky väčšej ako 15 metrov, inak v písomnej forme, príslušným orgánom vlajkového členského štátu do 2
  48 hodín od ukončenia vykládky. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov alebo jeho zástupca odošle údaje vyhlásenia o vykládke elektronickými prostriedkami príslušným orgánom vlajkového členského štátu do 2 hodín od ukončenia vykládky.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené vo viacročných plánoch, kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva s celkovou dĺžkou väčšou ako 10 metrov alebo jeho zástupca odošle údaje vyhlásenia o vykládke elektronickými prostriedkami v prípade celkovej dĺžky väčšej ako 15 metrov, inak v písomnej forme, príslušným orgánom vlajkového členského štátu do 2
  48 hodín od ukončenia vykládky.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov zaregistroval, že informácie na vyhlásení o vykládke musí kapitán potvrdiť presne, pričom je potrebné uviesť druh a hmotnosť úlovku. Táto nevýhodná požiadavka môže mať výrazný vplyv na náklady pre prístavy vykládky bez aukčných zariadení a predovšetkým pre menšie plavidlá realizujúce vykládku v okrajových námorných regiónoch. Interval stanovený v článku 8 nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 predstavuje 48 hodín. Výbor regiónov navrhuje použiť tento text.

Pozmeňovací návrh 14

Návrh nariadenia Rady, článok 23 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Všetky úlovky zo zásob alebo zo skupiny zásob podliehajúcich kvótam, ktoré ulovili rybárske plavidlá Spoločenstva, sa porovnávajú s kvótami uplatňovanými na vlajkový členský štát pre dané zásoby alebo skupinu zásob, nezávisle od miesta vykládky. | 3.   Všetky úlovky
  vykládky zo zásob alebo zo skupiny zásob podliehajúcich kvótam, ktoré ulovili rybárske plavidlá Spoločenstva, sa porovnávajú s kvótami uplatňovanými na vlajkový členský štát pre dané zásoby alebo skupinu zásob, nezávisle od miesta vykládky. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Všetky úlovky zo zásob alebo zo skupiny zásob podliehajúcich kvótam, ktoré ulovili rybárske plavidlá Spoločenstva, sa porovnávajú s kvótami uplatňovanými na vlajkový členský štát pre dané zásoby alebo skupinu zásob, nezávisle od miesta vykládky.

3.   Všetky úlovky
  vykládky zo zásob alebo zo skupiny zásob podliehajúcich kvótam, ktoré ulovili rybárske plavidlá Spoločenstva, sa porovnávajú s kvótami uplatňovanými na vlajkový členský štát pre dané zásoby alebo skupinu zásob, nezávisle od miesta vykládky.

Zdôvodnenie

Výbor poukazuje na to, že kým vnútroštátne kvóty sú určované z množstva známeho ako celkový povolený výlov, toto množstvo sa počíta a je naďalej potrebné ho počítať v mieste vykládky a prvého predaja. Odpad by sa nemal odpočítavať z vnútroštátnych kvót.

Pozmeňovací návrh 15

Návrh nariadenia Rady, článok 31 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Pri nových motoroch, náhradných motoroch a motoroch, ktoré boli technicky upravené, orgány členských štátov úradne potvrdzujú, že nie sú schopné vyvinúť väčší výkon, než je výkon uvedený v osvedčení motora. Takéto potvrdenia sa vydávajú len vtedy, ak motor nie je schopný vyvinúť väčší ako stanovený výkon. | 1.   S výnimkou plavidiel kratších ako 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj, p
  Pri nových motoroch, náhradných motoroch a motoroch, ktoré boli technicky upravené, orgány členských štátov úradne potvrdzujú, že nie sú schopné vyvinúť väčší výkon, než je výkon uvedený v osvedčení motora. Takéto potvrdenia sa vydávajú len vtedy, ak motor nie je schopný vyvinúť väčší ako stanovený výkon. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Pri nových motoroch, náhradných motoroch a motoroch, ktoré boli technicky upravené, orgány členských štátov úradne potvrdzujú, že nie sú schopné vyvinúť väčší výkon, než je výkon uvedený v osvedčení motora. Takéto potvrdenia sa vydávajú len vtedy, ak motor nie je schopný vyvinúť väčší ako stanovený výkon.

1.   S výnimkou plavidiel kratších ako 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj, p
  Pri nových motoroch, náhradných motoroch a motoroch, ktoré boli technicky upravené, orgány členských štátov úradne potvrdzujú, že nie sú schopné vyvinúť väčší výkon, než je výkon uvedený v osvedčení motora. Takéto potvrdenia sa vydávajú len vtedy, ak motor nie je schopný vyvinúť väčší ako stanovený výkon.

Zdôvodnenie

Nie je vhodné, aby sa úradne potvrdzoval výkon motora pri všetkých rybárskych plavidlách, ktoré sa používajú prevažne na pobrežný rybolov v malom. Na rybárske plavidlá kratšie než 10 metrov, ktoré používajú len statický rybársky výstroj, by sa táto požiadavka preto nemala vzťahovať. Údaje poskytnuté výrobcom motora by sa mali považovať za postačujúce. Výkon motora je pre rybársku efektívnosť rozhodujúci iba v prípade rybolovu vlečnou sieťou.

Pozmeňovací návrh 16

Návrh nariadenia Rady, článok 37 ods. 2, úvodný text

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   V miestach rybolovu, v ktorých je povolené mať na palube viac ako dva typy rybárskeho výstroja, nepoužívaný výstroj sa uskladňuje tak, aby sa nemohol okamžite použiť v súlade s týmito podmienkami: | 2.   V miestach rybolovu, v ktorých je povolené mať na palube viac ako dva alebo viac typy
  ov rybárskeho výstroja, nepoužívaný výstroj sa uskladňuje tak, aby sa nemohol okamžite použiť v súlade s týmito podmienkami: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   V miestach rybolovu, v ktorých je povolené mať na palube viac ako dva typy rybárskeho výstroja, nepoužívaný výstroj sa uskladňuje tak, aby sa nemohol okamžite použiť v súlade s týmito podmienkami:

2.   V miestach rybolovu, v ktorých je povolené mať na palube viac ako dva alebo viac typy
  ov rybárskeho výstroja, nepoužívaný výstroj sa uskladňuje tak, aby sa nemohol okamžite použiť v súlade s týmito podmienkami:

Zdôvodnenie

Výbor regiónov je presvedčený, že ide o chybu v návrhu. Druhé a ďalšie nepoužívané výstroje je potrebné uskladniť.

Pozmeňovací návrh 17

Návrh nariadenia Rady, článok 40 ods. 1 a 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 40

  Tranzit cez chránenú morskú oblasť

  1.   Tranzit cez chránenú morskú oblasť je povolený pre všetky rybárske plavidlá za týchto podmienok:






  a) | všetky súčasti výstroja sú počas tranzitu priviazané a uskladnené a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 40

Tranzit cez chránenú morskú oblasť

1.   Tranzit cez chránenú morskú oblasť je povolený pre všetky rybárske plavidlá za týchto podmienok:

a)

všetky súčasti výstroja sú počas tranzitu priviazané a uskladnené a

| b) | rýchlosť počas tranzitu nie je menšia ako 6 uzlov. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť počas tranzitu nie je menšia ako 6 uzlov.

2.   Kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktorí majú v úmysle uskutočniť tranzit cez chránenú morskú oblasť, oznámia orgánom vlajkového členského štátu a pobrežnému členskému štátu tieto údaje vo forme správy o tranzite:

| a) | názov plavidla, vonkajšie identifikačné označenie, rádiový volací znak a meno kapitána plavidla; |
| --- | --- |

a)

názov plavidla, vonkajšie identifikačné označenie, rádiový volací znak a meno kapitána plavidla;

| b) | súradnice zemepisnej polohy plavidla, na ktoré sa vzťahuje oznámenie; |
| --- | --- |

b)

súradnice zemepisnej polohy plavidla, na ktoré sa vzťahuje oznámenie;

| c) | dátum a čas každého vstupu do chránenej morskej oblasti a |
| --- | --- |

c)

dátum a čas každého vstupu do chránenej morskej oblasti a

| d) | dátum a čas každého odchodu z chránenej morskej oblasti. |
| --- | --- |

d)

dátum a čas každého odchodu z chránenej morskej oblasti.

Článok 40

Tranzit cez chránenú morskú oblasť

1.   Tranzit rybárskych plavidiel, ktoré inak nemajú povolenie na lov rýb v danej oblasti, cez chránenú morskú oblasť je povolený pre všetky rybárske plavidlá za týchto podmienok:

| a) | všetky súčasti výstroja sú počas tranzitu priviazané a uskladnené a. |
| --- | --- |

a)

všetky súčasti výstroja sú počas tranzitu priviazané a uskladnené a.

| b) | rýchlosť počas tranzitu nie je menšia ako 6 uzlov. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť počas tranzitu nie je menšia ako 6 uzlov.

2.   Kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktorí majú v úmysle uskutočniť tranzit cez chránenú morskú oblasť, alebo ak majú povolenie na lov rýb v tejto oblasti, oznámia orgánom vlajkového členského štátu a pobrežnému členskému štátu tieto údaje vo forme správy o tranzite:

| a) | názov plavidla, vonkajšie identifikačné označenie, rádiový volací znak a meno kapitána plavidla; |
| --- | --- |

a)

názov plavidla, vonkajšie identifikačné označenie, rádiový volací znak a meno kapitána plavidla;

| b) | súradnice zemepisnej polohy plavidla, na ktoré sa vzťahuje oznámenie; |
| --- | --- |

b)

súradnice zemepisnej polohy plavidla, na ktoré sa vzťahuje oznámenie;

| c) | dátum a čas každého vstupu do chránenej morskej oblasti a |
| --- | --- |

c)

dátum a čas každého vstupu do chránenej morskej oblasti a

| d) | dátum a čas každého odchodu z chránenej morskej oblasti. |
| --- | --- |

d)

dátum a čas každého odchodu z chránenej morskej oblasti.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov má vážne obavy, pokiaľ ide o právne postavenie chránených morských oblastí podľa definície v článku 4 a v návrhu v článkoch 39 a 40. Podľa návrhu by morské chránené oblasti mali rovnaké postavenie ako „zóna zákazu lovu“. Pravidlo „tranzitu“ by malo platiť iba pre tie plavidlá, ktoré nemajú iné povolenie podľa článku 7 písm. c). Výbor regiónov spochybňuje požiadavky na monitorovanie v článku 39 a podmienky v článku 4 a 40 a navrhuje ich pozmenenie a doplnenie.

Pozmeňovací návrh 18

Návrh nariadenia Rady, článok 41 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Kapitán rybárskeho plavidla zaznamená každý odpad objemovo ekvivalentný 15 kg živej hmotnosti a podľa možnosti elektronickými prostriedkami okamžite oznámi tieto informácie svojim príslušným orgánom. | 1.   Kapitán rybárskeho plavidla zaznamená
  môže zaznamenať
  každý odpad objemovo ekvivalentný 15 kg živej hmotnosti a podľa možnosti elektronickými prostriedkami okamžite oznámi tieto informácie svojim príslušným orgánom.
  do lodného denníka odhadované množstvá všetkých druhov vrátených späť do mora na účely hodnotenia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Kapitán rybárskeho plavidla zaznamená každý odpad objemovo ekvivalentný 15 kg živej hmotnosti a podľa možnosti elektronickými prostriedkami okamžite oznámi tieto informácie svojim príslušným orgánom.

1.   Kapitán rybárskeho plavidla zaznamená
  môže zaznamenať
  každý odpad objemovo ekvivalentný 15 kg živej hmotnosti a podľa možnosti elektronickými prostriedkami okamžite oznámi tieto informácie svojim príslušným orgánom.
  do lodného denníka odhadované množstvá všetkých druhov vrátených späť do mora na účely hodnotenia.

Zdôvodnenie

Text nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 stanovuje, že „množstvá vrátené späť do mora možno zaznamenať na účely hodnotenia“. Výbor regiónov odporúča použiť pozmenený text. Bolo by neodôvodnené požadovať zaznamenávanie každého odpadu nad 15 kg a oznamovať ho príslušným orgánom. Výbor regiónov verí, že nevyhnutný odpad je potrebné okamžite vrátiť do mora s cieľom zabezpečiť maximálnu možnosť prežitia.

Pozmeňovací návrh 19

Návrh nariadenia Rady, článok 47

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 47

  Rekreačný rybolov

  1.   Rekreačný rybolov na plavidle vo vodách Spoločenstva zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu podlieha povoleniu pre toto plavidlo, ktoré vydá vlajkový členský štát.
  2.   Vlajkový členský štát registruje úlovky z rekreačného rybolovu zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu.
  3.   Úlovky druhov z rekreačného rybolovu, ktoré podliehajú viacročným plánom, sa počítajú do príslušných kvót vlajkového členského štátu. Príslušné členské štáty stanovia podiel na týchto kvótach, ktorý sa má použiť výhradne na účely rekreačného rybolovu.
  4.   Obchodovanie s úlovkami z rekreačného rybolovu je zakázané okrem dobročinných účelov. | Článok 47

  Rekreačný rybolov

  1.   Rekreačný rybolov na plavidle bez licencie vo vodách Spoločenstva zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu, podlieha povoleniu pre toto plavidlo, ktoré vydá vlajkový členský štát.
  2.   Vlajkový členský štát registruje úlovky z rekreačného rybolovu zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu.

  3.   Úlovky druhov z rekreačného rybolovu, ktoré podliehajú viacročným plánom, sa počítajú do príslušných kvót vlajkového členského štátu. Príslušné členské štáty stanovia podiel na týchto kvótach, ktorý sa má použiť výhradne na účely rekreačného rybolovu.


  4.   Obchodovanie s úlovkami z rekreačného rybolovu je zakázané okrem dobročinných účelov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 47

Rekreačný rybolov

1.   Rekreačný rybolov na plavidle vo vodách Spoločenstva zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu podlieha povoleniu pre toto plavidlo, ktoré vydá vlajkový členský štát.

2.   Vlajkový členský štát registruje úlovky z rekreačného rybolovu zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu.

3.   Úlovky druhov z rekreačného rybolovu, ktoré podliehajú viacročným plánom, sa počítajú do príslušných kvót vlajkového členského štátu. Príslušné členské štáty stanovia podiel na týchto kvótach, ktorý sa má použiť výhradne na účely rekreačného rybolovu.

4.   Obchodovanie s úlovkami z rekreačného rybolovu je zakázané okrem dobročinných účelov.

Článok 47

Rekreačný rybolov

1.   Rekreačný rybolov na plavidle bez licencie vo vodách Spoločenstva zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu, podlieha povoleniu pre toto plavidlo, ktoré vydá vlajkový členský štát.

2.   Vlajkový členský štát registruje úlovky z rekreačného rybolovu zo zásob, ktoré podliehajú viacročnému plánu.

3.   Úlovky druhov z rekreačného rybolovu, ktoré podliehajú viacročným plánom, sa počítajú do príslušných kvót vlajkového členského štátu. Príslušné členské štáty stanovia podiel na týchto kvótach, ktorý sa má použiť výhradne na účely rekreačného rybolovu.

4.   Obchodovanie s úlovkami z rekreačného rybolovu je zakázané okrem dobročinných účelov.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov navrhuje definíciu rekreačného rybolovu v článku 4 ods. 27. Tu navrhovaný text objasňuje pozíciu vzhľadom na licencie a povolenie.

Ako je uvedené v bode 26 politických odporúčaní, ak by takýto lov rýb nebol regulovaný, mohol by ohroziť zásoby rýb v rámci plánov obnovy, napr. v prípade profesionálnej rybárskej turistiky, prípadne mimo sezóny komerčného rybolovu. Vypustením bodu 3 a 4 sa zabezpečí, že regulácia bude primeraná, t. j. že nebude prehnaná.

Pozmeňovací návrh 20

Návrh nariadenia Rady, článok 52 ods. 2 a 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Ostatné produkty rybolovu sa predávajú len v aukčnom stredisku alebo orgánom či osobám oprávneným členskými štátmi.
  3.   Kupujúci, ktorý kupuje produkty rybolovu z rybárskeho plavidla v rámci prvého predaja, je zaregistrovaný u orgánov členského štátu, kde sa prvý predaj uskutočňuje. Na účely registrácie sa každý kupujúci identifikuje podľa jeho čísla DPH v národnej databáze. | 2.   Ostatné produkty rybolovu sa predávajú len v aukčnom stredisku alebo orgánom či osobám oprávneným členskými štátmi.


  2
  3.   Kupujúci, ktorý kupuje produkty rybolovu z rybárskeho plavidla v rámci prvého predaja, je zaregistrovaný u orgánov členského štátu, kde sa prvý predaj uskutočňuje. Na účely registrácie sa každý kupujúci identifikuje podľa jeho registračného čísla alebo čísla DPH v národnej databáze. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Ostatné produkty rybolovu sa predávajú len v aukčnom stredisku alebo orgánom či osobám oprávneným členskými štátmi.

3.   Kupujúci, ktorý kupuje produkty rybolovu z rybárskeho plavidla v rámci prvého predaja, je zaregistrovaný u orgánov členského štátu, kde sa prvý predaj uskutočňuje. Na účely registrácie sa každý kupujúci identifikuje podľa jeho čísla DPH v národnej databáze.

2.   Ostatné produkty rybolovu sa predávajú len v aukčnom stredisku alebo orgánom či osobám oprávneným členskými štátmi.

2
  3.   Kupujúci, ktorý kupuje produkty rybolovu z rybárskeho plavidla v rámci prvého predaja, je zaregistrovaný u orgánov členského štátu, kde sa prvý predaj uskutočňuje. Na účely registrácie sa každý kupujúci identifikuje podľa jeho registračného čísla alebo čísla DPH v národnej databáze.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov je presvedčený, že číslo DPH nemusí byť vždy relevantné, členský štát však udeľuje registračné číslo.

Pozmeňovací návrh 21

Návrh nariadenia Rady, článok 53 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Všetci registrovaní kupujúci, ktorí nakupujú produkty rybolovu a akvakultúry, zabezpečia, aby všetky získané dávky boli odvážené váhami schválenými príslušnými orgánmi. Váženie sa vykonáva pred tým, ako sa ryby roztriedia, spracujú, uskladnia a prepravia z miesta vykládky alebo opätovného predaja. | 1.   Všetci registrovaní kupujúci, ktorí nakupujú produkty rybolovu a akvakultúry, zabezpečia, aby reprezentatívne vzorky všetky
  ých získané
  ých dávky
  ok boli odvážené váhami schválenými príslušnými orgánmi. Váženie sa vykonáva v čase triedenia, no pred tým, ako sa ryby roztriedia, spracujú, uskladnia a prepravia z miesta vykládky alebo opätovného predaja. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Všetci registrovaní kupujúci, ktorí nakupujú produkty rybolovu a akvakultúry, zabezpečia, aby všetky získané dávky boli odvážené váhami schválenými príslušnými orgánmi. Váženie sa vykonáva pred tým, ako sa ryby roztriedia, spracujú, uskladnia a prepravia z miesta vykládky alebo opätovného predaja.

1.   Všetci registrovaní kupujúci, ktorí nakupujú produkty rybolovu a akvakultúry, zabezpečia, aby reprezentatívne vzorky všetky
  ých získané
  ých dávky
  ok boli odvážené váhami schválenými príslušnými orgánmi. Váženie sa vykonáva v čase triedenia, no pred tým, ako sa ryby roztriedia, spracujú, uskladnia a prepravia z miesta vykládky alebo opätovného predaja.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa obáva, že ak sa bude vážiť každá prepravka rýb, zbytočná manipulácia a oneskorenia môžu negatívne ovplyvniť kvalitu rýb.

Pozmeňovací návrh 22

Návrh nariadenia Rady, článok 53 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty môžu odchylne od odseku 1 povoliť váženie čerstvých rýb po preprave z miesta vykládky za podmienky, že ryby nebolo možné odvážiť pri vykládke a že boli prepravené na miesto určenia na území členského štátu, ktoré nie je vzdialené viac ako 20 kilometrov od miesta vykládky. | 3.   Členské štáty môžu odchylne od odseku 1 povoliť váženie čerstvých rýb po preprave z miesta vykládky za podmienky, že ryby nebolo možné odvážiť pri vykládke a že boli prepravené na miesto určenia na území členského štátu, ktoré nie je vzdialené viac ako 20
  100 kilometrov od miesta vykládky. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Členské štáty môžu odchylne od odseku 1 povoliť váženie čerstvých rýb po preprave z miesta vykládky za podmienky, že ryby nebolo možné odvážiť pri vykládke a že boli prepravené na miesto určenia na území členského štátu, ktoré nie je vzdialené viac ako 20 kilometrov od miesta vykládky.

3.   Členské štáty môžu odchylne od odseku 1 povoliť váženie čerstvých rýb po preprave z miesta vykládky za podmienky, že ryby nebolo možné odvážiť pri vykládke a že boli prepravené na miesto určenia na území členského štátu, ktoré nie je vzdialené viac ako 20
  100 kilometrov od miesta vykládky.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov má obavy, že Komisia navrhuje pre toto odvetvie zbytočne náročné požiadavky, ktoré môžu odrádzať od podpory kultúry dodržiavania pravidiel.

Pozmeňovací návrh 23

Návrh nariadenia Rady, článok 54 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Registrovaní kupujúci, registrované aukcie alebo iné orgány či osoby, ktoré sú zodpovedné za prvý obchod s produktmi rybolovu vyloženými v členskom štáte, predložia elektronicky do 2 hodín od prvého predaja príslušným orgánom členského štátu, na území ktorého sa prvý predaj uskutočnil, záznam o predaji. Ak tento členský štát nie je vlajkovým štátom plavidla, ktoré vyložilo ryby, zabezpečí, aby sa kópia záznamu o predaji po prijatí príslušných informácií predložila príslušným orgánom vlajkového členského štátu. Za presnosť záznamu o predaji nesú zodpovednosť títo kupujúci, aukcie, orgány alebo osoby. | 1.   Registrovaní kupujúci, registrované aukcie alebo iné orgány či osoby, ktoré sú zodpovedné za prvý obchod s produktmi rybolovu vyloženými v členskom štáte, predložia elektronicky do 2
  48 hodín od prvého predaja príslušným orgánom členského štátu, na území ktorého sa prvý predaj uskutočnil, záznam o predaji. Ak tento členský štát nie je vlajkovým štátom plavidla, ktoré vyložilo ryby, zabezpečí, aby sa kópia záznamu o predaji po prijatí príslušných informácií predložila príslušným orgánom vlajkového členského štátu. Za presnosť záznamu o predaji nesú zodpovednosť títo kupujúci, aukcie, orgány alebo osoby. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Registrovaní kupujúci, registrované aukcie alebo iné orgány či osoby, ktoré sú zodpovedné za prvý obchod s produktmi rybolovu vyloženými v členskom štáte, predložia elektronicky do 2 hodín od prvého predaja príslušným orgánom členského štátu, na území ktorého sa prvý predaj uskutočnil, záznam o predaji. Ak tento členský štát nie je vlajkovým štátom plavidla, ktoré vyložilo ryby, zabezpečí, aby sa kópia záznamu o predaji po prijatí príslušných informácií predložila príslušným orgánom vlajkového členského štátu. Za presnosť záznamu o predaji nesú zodpovednosť títo kupujúci, aukcie, orgány alebo osoby.

1.   Registrovaní kupujúci, registrované aukcie alebo iné orgány či osoby, ktoré sú zodpovedné za prvý obchod s produktmi rybolovu vyloženými v členskom štáte, predložia elektronicky do 2
  48 hodín od prvého predaja príslušným orgánom členského štátu, na území ktorého sa prvý predaj uskutočnil, záznam o predaji. Ak tento členský štát nie je vlajkovým štátom plavidla, ktoré vyložilo ryby, zabezpečí, aby sa kópia záznamu o predaji po prijatí príslušných informácií predložila príslušným orgánom vlajkového členského štátu. Za presnosť záznamu o predaji nesú zodpovednosť títo kupujúci, aukcie, orgány alebo osoby.

Zdôvodnenie

Pri obchodovaní s rybami je potrebné venovať pozornosť kvalite a čas dodania zákazníkom musí byť minimalizovaný. Výbor regiónov verí, že zníženie intervalu medzi prvým predajom a predložením vyhlásení príslušným orgánom zo 48 na 2 hodiny je nepraktické.

Pozmeňovací návrh 24

Návrh nariadenia Rady, článok 82 ods. 2 a 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Okrem toho pre všetky závažné priestupky, ktorých úroveň sa nedá spojiť s hodnotou produktov rybolovu získaných spáchaním závažného priestupku, členské štáty zabezpečia, aby fyzickú osobu, ktorá spáchala závažný priestupok, alebo právnickú osobu považovanú za zodpovednú za závažný priestupok bolo možné potrestať správnou pokutou v minimálnej výške aspoň 5 000 EUR a v maximálnej výške aspoň 300 000 EUR za každý závažný priestupok. Vlajkový členský štát je okamžite informovaný o uloženej sankcii.
  3.   V prípade opakovaného závažného priestupku v priebehu 5-ročného obdobia členský štát uloží správnu pokutu v minimálnej výške aspoň 10 000 EUR a v maximálnej výške aspoň 600 000 EUR. | 2.   Okrem toho pre všetky závažné priestupky, ktorých úroveň sa nedá spojiť s hodnotou produktov rybolovu získaných spáchaním závažného priestupku, členské štáty zabezpečia, aby fyzickú osobu, ktorá spáchala závažný priestupok, alebo právnickú osobu považovanú za zodpovednú za závažný priestupok bolo možné potrestať správnou pokutou v minimálnej výške aspoň 5 000 EUR a v maximálnej výške aspoň300 000 EUR za každý závažný priestupok. Vlajkový členský štát je okamžite informovaný o uloženej sankcii.
  3.   V prípade opakovaného závažného priestupku v priebehu 5-ročného obdobia jedného roka členský štát uloží správnu pokutu v minimálnej výške aspoň 10 000 EUR a v maximálnej výške aspoň600 000 EUR. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Okrem toho pre všetky závažné priestupky, ktorých úroveň sa nedá spojiť s hodnotou produktov rybolovu získaných spáchaním závažného priestupku, členské štáty zabezpečia, aby fyzickú osobu, ktorá spáchala závažný priestupok, alebo právnickú osobu považovanú za zodpovednú za závažný priestupok bolo možné potrestať správnou pokutou v minimálnej výške aspoň 5 000 EUR a v maximálnej výške aspoň 300 000 EUR za každý závažný priestupok. Vlajkový členský štát je okamžite informovaný o uloženej sankcii.

3.   V prípade opakovaného závažného priestupku v priebehu 5-ročného obdobia členský štát uloží správnu pokutu v minimálnej výške aspoň 10 000 EUR a v maximálnej výške aspoň 600 000 EUR.

2.   Okrem toho pre všetky závažné priestupky, ktorých úroveň sa nedá spojiť s hodnotou produktov rybolovu získaných spáchaním závažného priestupku, členské štáty zabezpečia, aby fyzickú osobu, ktorá spáchala závažný priestupok, alebo právnickú osobu považovanú za zodpovednú za závažný priestupok bolo možné potrestať správnou pokutou v minimálnej výške aspoň 5 000 EUR a v maximálnej výške aspoň300 000 EUR za každý závažný priestupok. Vlajkový členský štát je okamžite informovaný o uloženej sankcii.

3.   V prípade opakovaného závažného priestupku v priebehu 5-ročného obdobia jedného roka členský štát uloží správnu pokutu v minimálnej výške aspoň 10 000 EUR a v maximálnej výške aspoň600 000 EUR.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov je presvedčený, že súdnictvo každého členského štátu by malo stanoviť pokutu na maximum. Slová „aspoň“ v kombinácii so slovom „maximálne“ sú nadbytočné. V záujme zjednotenia VR poukazuje na to, že článok 76 uvádza iba „jeden rok“.

Pozmeňovací návrh 25

Návrh nariadenia Rady, článok 99

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 99

  Zamietnutie prevodu kvót

  Komisia môže zamietnuť prevod kvót členského štátu zo zásob na nasledujúci rok v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie TAC a kvót presahujúce rok, ak:






  a) | príslušný členský štát prekročil rybolovnú kvótu, ktorá sa má previesť, v ktoromkoľvek z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov alebo |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 99

Zamietnutie prevodu kvót

Komisia môže zamietnuť prevod kvót členského štátu zo zásob na nasledujúci rok v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie TAC a kvót presahujúce rok, ak:

a)

príslušný členský štát prekročil rybolovnú kvótu, ktorá sa má previesť, v ktoromkoľvek z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov alebo

| b) | sa tieto kvóty týkajú zásob podliehajúcich viacročnému plánu, alebo úlovkov súvisiacich so zásobami podliehajúcimi viacročnému plánu a došlo k prekročeniu týchto rybolovných kvót, alebo kvót zo zásob podliehajúcich viacročnému plánu, pričom tieto zásoby boli vylovené týmto členským štátom v jednom z bezprostredne predchádzajúcich piatich rokov; alebo |
| --- | --- |

b)

sa tieto kvóty týkajú zásob podliehajúcich viacročnému plánu, alebo úlovkov súvisiacich so zásobami podliehajúcimi viacročnému plánu a došlo k prekročeniu týchto rybolovných kvót, alebo kvót zo zásob podliehajúcich viacročnému plánu, pričom tieto zásoby boli vylovené týmto členským štátom v jednom z bezprostredne predchádzajúcich piatich rokov; alebo

| c) | príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov. |
| --- | --- |

c)

príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov.

Článok 99

Zamietnutie prevodu kvót

Komisia môže zamietnuť prevod kvót členského štátu zo zásob na nasledujúci rok v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie TAC a kvót presahujúce rok, ak:

| a) | príslušný členský štát prekročil rybolovnú kvótu, ktorá sa má previesť, v ktoromkoľvek z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov alebo |
| --- | --- |

a)

príslušný členský štát prekročil rybolovnú kvótu, ktorá sa má previesť, v ktoromkoľvek z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov alebo

| b) | sa tieto kvóty týkajú zásob podliehajúcich viacročnému plánu, alebo úlovkov súvisiacich so zásobami podliehajúcimi viacročnému plánu a došlo k prekročeniu týchto rybolovných kvót, alebo kvót zo zásob podliehajúcich viacročnému plánu, pričom tieto zásoby boli vylovené týmto členským štátom v jednom z bezprostredne predchádzajúcich piatich rokov; alebo |
| --- | --- |

b)

sa tieto kvóty týkajú zásob podliehajúcich viacročnému plánu, alebo úlovkov súvisiacich so zásobami podliehajúcimi viacročnému plánu a došlo k prekročeniu týchto rybolovných kvót, alebo kvót zo zásob podliehajúcich viacročnému plánu, pričom tieto zásoby boli vylovené týmto členským štátom v jednom z bezprostredne predchádzajúcich piatich rokov; alebo

| c) | príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov. |
| --- | --- |

c)

príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov má vážne obavy, že zamietnutie výmeny kvót je navrhované ako trest. Hrozí nebezpečenstvo, že Komisia môže jednostranne zmeniť relatívnu stabilitu TAC a kvót medzi členskými štátmi.

Pozmeňovací návrh 26

Návrh nariadenia Rady, článok 100

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 100

  Zamietnutie výmeny kvót

  Komisia môže vylúčiť možnosť výmeny kvót v súlade s článkom 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002:






  a) | pre kvóty, u ktorých je prekročenie rybolovného limitu väčšie ako 10 % kvót dostupných pre jeden z príslušných členských štátov v jednom z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov; alebo |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 100

Zamietnutie výmeny kvót

Komisia môže vylúčiť možnosť výmeny kvót v súlade s článkom 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002:

a)

pre kvóty, u ktorých je prekročenie rybolovného limitu väčšie ako 10 % kvót dostupných pre jeden z príslušných členských štátov v jednom z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov; alebo

| b) | ak príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov. |
| --- | --- |

b)

ak príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov.

Článok 100

Zamietnutie výmeny kvót

Komisia môže vylúčiť možnosť výmeny kvót v súlade s článkom 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002:

| a) | pre kvóty, u ktorých je prekročenie rybolovného limitu väčšie ako 10 % kvót dostupných pre jeden z príslušných členských štátov v jednom z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov; alebo |
| --- | --- |

a)

pre kvóty, u ktorých je prekročenie rybolovného limitu väčšie ako 10 % kvót dostupných pre jeden z príslušných členských štátov v jednom z bezprostredne predchádzajúcich dvoch rokov; alebo

| b) | ak príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov. |
| --- | --- |

b)

ak príslušný členský štát neprijal primerané opatrenia na zabezpečenie správneho riadenia rybolovných možností príslušných zásob, predovšetkým tým, že nepoužíva automatizovaný systém potvrdzovania údajov uvedený v článku 102, alebo tým, že v nedostatočnej miere používa systémy poskytujúce údaje pre tento systém potvrdzovania údajov.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov má vážne obavy, že zamietnutie výmeny kvót je navrhované ako trest. Hrozí nebezpečenstvo, že Komisia môže jednostranne zmeniť relatívnu stabilitu TAC a kvót medzi členskými štátmi.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/90

---

Stanovisko Výboru regiónov „Nediskriminácia, rovnaké príležitosti a vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami“

(2009/C 211/12)

VÝBOR REGIÓNOV:

| — | podporuje obnovený záväzok Komisie týkajúci sa predkladania nových návrhov na uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu: uznáva zásadu, že v rozhľadenej spoločnosti, ktorá sa opiera o základné práva, nemá diskriminácia z dôvodov náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie miesto, |
| --- | --- |

—

podporuje obnovený záväzok Komisie týkajúci sa predkladania nových návrhov na uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu: uznáva zásadu, že v rozhľadenej spoločnosti, ktorá sa opiera o základné práva, nemá diskriminácia z dôvodov náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie miesto,

| — | považuje zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie a kvalitný život jednotlivca za zásadné priority pri podpore čoraz rozmanitejšej Európy, ktorú zmenilo rozšírenie EÚ, migrácia, sociálne zmeny, ako je starnutie obyvateľstva, a nové rodinné trendy, |
| --- | --- |

—

považuje zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie a kvalitný život jednotlivca za zásadné priority pri podpore čoraz rozmanitejšej Európy, ktorú zmenilo rozšírenie EÚ, migrácia, sociálne zmeny, ako je starnutie obyvateľstva, a nové rodinné trendy,

| — | opakuje, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti možno dosiahnuť jedine pomocou skutočného zapojenia miestnych a regionálnych orgánov. Vzhľadom na to, že tieto miestne a regionálne orgány sú hlavnými poskytovateľmi starostlivosti a služieb (najmä v rezorte verejného zdravotníctva a školstva, ako aj v oblasti sociálnych služieb), zohrávajú kľúčovú úlohu pri získavaní a poskytovaní informácií o nových potrebách zraniteľných skupín obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

opakuje, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti možno dosiahnuť jedine pomocou skutočného zapojenia miestnych a regionálnych orgánov. Vzhľadom na to, že tieto miestne a regionálne orgány sú hlavnými poskytovateľmi starostlivosti a služieb (najmä v rezorte verejného zdravotníctva a školstva, ako aj v oblasti sociálnych služieb), zohrávajú kľúčovú úlohu pri získavaní a poskytovaní informácií o nových potrebách zraniteľných skupín obyvateľstva,

| — | zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol pri všetkých regionálnych samosprávach zriadený orgán pre kontrolu dodržiavania práv a rovnakých príležitostí pri praktickom uplatňovaní zásady rovnakých príležitostí a v rámci všetkých opatrení regionálneho charakteru, ktoré sú čiastočne financované zo zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol pri všetkých regionálnych samosprávach zriadený orgán pre kontrolu dodržiavania práv a rovnakých príležitostí pri praktickom uplatňovaní zásady rovnakých príležitostí a v rámci všetkých opatrení regionálneho charakteru, ktoré sú čiastočne financované zo zdrojov EÚ.

| Spravodajkyňa | : | pani Claudette Abela Baldacchino (MT/SES), zástupkyňa starostu, miestne zastupiteľstvo Qrendi |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

pani Claudette Abela Baldacchino (MT/SES), zástupkyňa starostu, miestne zastupiteľstvo Qrendi

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Nediskriminácia a rovnaké príležitosti: obnovený záväzok“

KOM(2008) 420 v konečnom znení

Návrh smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu

KOM(2008) 426 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | podporuje obnovený záväzok Komisie týkajúci sa predkladania nových návrhov na uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu: uznáva zásadu, že v rozhľadenej spoločnosti, ktorá sa opiera o základné práva, nemá diskriminácia z dôvodov náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie miesto; |
| --- | --- |

1.

podporuje obnovený záväzok Komisie týkajúci sa predkladania nových návrhov na uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu: uznáva zásadu, že v rozhľadenej spoločnosti, ktorá sa opiera o základné práva, nemá diskriminácia z dôvodov náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie miesto;

| 2. | považuje zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie a kvalitný život jednotlivca za zásadné priority pri podpore čoraz rozmanitejšej Európy, ktorú zmenilo rozšírenie EÚ, migrácia, sociálne zmeny, ako je starnutie obyvateľstva, a nové rodinné trendy; |
| --- | --- |

2.

považuje zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie a kvalitný život jednotlivca za zásadné priority pri podpore čoraz rozmanitejšej Európy, ktorú zmenilo rozšírenie EÚ, migrácia, sociálne zmeny, ako je starnutie obyvateľstva, a nové rodinné trendy;

| 3. | pripomína, že hoci sa v uplynulom desaťročí dosiahol značný pokrok v oblasti boja proti diskriminácii na základe pohlavia, zdravotného postihnutia alebo rasy, rozsah ochrany proti diskriminácii je potrebné rozšíriť na všetky aspekty uvedené v článku 13; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že hoci sa v uplynulom desaťročí dosiahol značný pokrok v oblasti boja proti diskriminácii na základe pohlavia, zdravotného postihnutia alebo rasy, rozsah ochrany proti diskriminácii je potrebné rozšíriť na všetky aspekty uvedené v článku 13;

| 4. | víta obnovený záväzok Komisie v súvislosti s rovnakým zaobchádzaním s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, rasu, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu a zdôrazňuje, že jeho základom musí byť uznávanie a rešpektovanie spoločných európskych základných hodnôt; |
| --- | --- |

4.

víta obnovený záväzok Komisie v súvislosti s rovnakým zaobchádzaním s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, rasu, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu a zdôrazňuje, že jeho základom musí byť uznávanie a rešpektovanie spoločných európskych základných hodnôt;

| 5. | upozorňuje, že je nevyhnutné zvážiť, či zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie možno dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov, ktoré by umožňovali na jednej strane primerané prispôsobenie a na strane druhej spoločnú úpravu politických opatrení a postupov; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje, že je nevyhnutné zvážiť, či zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie možno dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov, ktoré by umožňovali na jednej strane primerané prispôsobenie a na strane druhej spoločnú úpravu politických opatrení a postupov;

| 6. | upozorňuje, že zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie, najmä vzdelávanie zamerané na podporu rozmanitosti, sú dôležitými strategickými opatreniami, ktoré zlepšujú sociálne väzby a posilňujú sociálnu súdržnosť; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje, že zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie, najmä vzdelávanie zamerané na podporu rozmanitosti, sú dôležitými strategickými opatreniami, ktoré zlepšujú sociálne väzby a posilňujú sociálnu súdržnosť;

| 7. | uznáva osobitný význam médií pri presadzovaní objektívnej diskusie a informovaní o rozmanitosti a zdôrazňuje ich zodpovednosť pri podpore sociálnej súdržnosti prostredníctvom pozitívneho hodnotenia rozmanitosti; |
| --- | --- |

7.

uznáva osobitný význam médií pri presadzovaní objektívnej diskusie a informovaní o rozmanitosti a zdôrazňuje ich zodpovednosť pri podpore sociálnej súdržnosti prostredníctvom pozitívneho hodnotenia rozmanitosti;

Význam pre miestnu a regionálnu úroveň a pre VR

| 8. | opakuje, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti možno dosiahnuť jedine pomocou skutočného zapojenia miestnych a regionálnych orgánov. Vzhľadom na to, že tieto miestne a regionálne orgány sú hlavnými poskytovateľmi starostlivosti a služieb (najmä v rezorte verejného zdravotníctva a školstva, ako aj v oblasti sociálnych služieb), zohrávajú kľúčovú úlohu pri získavaní a poskytovaní informácií o nových potrebách zraniteľných skupín obyvateľstva; |
| --- | --- |

8.

opakuje, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti možno dosiahnuť jedine pomocou skutočného zapojenia miestnych a regionálnych orgánov. Vzhľadom na to, že tieto miestne a regionálne orgány sú hlavnými poskytovateľmi starostlivosti a služieb (najmä v rezorte verejného zdravotníctva a školstva, ako aj v oblasti sociálnych služieb), zohrávajú kľúčovú úlohu pri získavaní a poskytovaní informácií o nových potrebách zraniteľných skupín obyvateľstva;

| 9. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol pri všetkých regionálnych samosprávach zriadený orgán na kontrolu dodržiavania práv a rovnakých príležitostí pri praktickom uplatňovaní zásady rovnakých príležitostí a v rámci všetkých opatrení regionálneho charakteru, ktoré sú čiastočne financované zo zdrojov EÚ; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol pri všetkých regionálnych samosprávach zriadený orgán na kontrolu dodržiavania práv a rovnakých príležitostí pri praktickom uplatňovaní zásady rovnakých príležitostí a v rámci všetkých opatrení regionálneho charakteru, ktoré sú čiastočne financované zo zdrojov EÚ;

| 10. | zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány majú vzhľadom na svoju blízkosť k občanom a úlohy týkajúce sa väčšiny dôležitých sociálnych a hospodárskych aspektov ich každodenného života dobré predpoklady na to, aby zaviedli do praxe hodnoty a štruktúry navrhovanej smernice; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány majú vzhľadom na svoju blízkosť k občanom a úlohy týkajúce sa väčšiny dôležitých sociálnych a hospodárskych aspektov ich každodenného života dobré predpoklady na to, aby zaviedli do praxe hodnoty a štruktúry navrhovanej smernice;

| 11. | je presvedčený, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti a nediskrimináciu v spoločnosti ako celku možno dosiahnuť jedine spoločným úsilím s občianskou spoločnosťou a uplatňovaním integračných opatrení na všetkých úrovniach správy; |
| --- | --- |

11.

je presvedčený, že zohľadňovanie hľadiska rovnosti a nediskrimináciu v spoločnosti ako celku možno dosiahnuť jedine spoločným úsilím s občianskou spoločnosťou a uplatňovaním integračných opatrení na všetkých úrovniach správy;

| 12. | konštatuje, že je potrebné, aby existovali účinné a konkrétne opatrenia na podporu rovnakého zaobchádzania, ktoré musia byť koordinované na všetkých úrovniach verejnej správy. Okrem toho uznáva, že dialóg prostredníctvom mediácie je účinným nástrojom, ktorý občanom a inštitúciám umožňuje vybudovať nové sociálne vzťahy, vďaka ktorým bude rovnaké zaobchádzanie reálnou možnosťou; |
| --- | --- |

12.

konštatuje, že je potrebné, aby existovali účinné a konkrétne opatrenia na podporu rovnakého zaobchádzania, ktoré musia byť koordinované na všetkých úrovniach verejnej správy. Okrem toho uznáva, že dialóg prostredníctvom mediácie je účinným nástrojom, ktorý občanom a inštitúciám umožňuje vybudovať nové sociálne vzťahy, vďaka ktorým bude rovnaké zaobchádzanie reálnou možnosťou;

Subsidiarita, proporcionalita a právna úprava

| 13. | zdôrazňuje kľúčový význam miestnej a regionálnej decentralizácie a subsidiarity v súvislosti so zvýšením účasti a efektívnejším zapojením občanov, najmä tých, ktorí môžu byť diskriminovaní pri vypracovávaní a realizácií jednotlivých opatrení či programov; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje kľúčový význam miestnej a regionálnej decentralizácie a subsidiarity v súvislosti so zvýšením účasti a efektívnejším zapojením občanov, najmä tých, ktorí môžu byť diskriminovaní pri vypracovávaní a realizácií jednotlivých opatrení či programov;

| 14. | pripomína, že je potrebné dodržiavať zásadu proporcionality pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa opravných prostriedkov a presadzovania práva, napríklad v súvislosti s obmedzeniami sankcií a dôkazným bremenom; |
| --- | --- |

14.

pripomína, že je potrebné dodržiavať zásadu proporcionality pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa opravných prostriedkov a presadzovania práva, napríklad v súvislosti s obmedzeniami sankcií a dôkazným bremenom;

| 15. | upozorňuje na skutočnosť, že rozsah pôsobnosti smernice v súvislosti s diskrimináciou na základe veku nebol jasne ohraničený. Od veku závisí celý rad verejných služieb a práv. Vek sa často používa ako objektívne kritérium v legislatíve aj administratíve. Súčasné znenie smernice by mohlo spôsobiť rozpor medzi takýmito právnymi alebo administratívnymi ustanoveniami alebo dokonca ich protiprávnosť; |
| --- | --- |

15.

upozorňuje na skutočnosť, že rozsah pôsobnosti smernice v súvislosti s diskrimináciou na základe veku nebol jasne ohraničený. Od veku závisí celý rad verejných služieb a práv. Vek sa často používa ako objektívne kritérium v legislatíve aj administratíve. Súčasné znenie smernice by mohlo spôsobiť rozpor medzi takýmito právnymi alebo administratívnymi ustanoveniami alebo dokonca ich protiprávnosť;

| 16. | zdôrazňuje, že je potrebné znížiť administratívnu záťaž a zohľadniť dosah navrhovanej smernice na smernice na hospodárske subjekty, napríklad MSP, ako aj na spotrebiteľov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že je potrebné znížiť administratívnu záťaž a zohľadniť dosah navrhovanej smernice na smernice na hospodárske subjekty, napríklad MSP, ako aj na spotrebiteľov;

| 17. | poukazuje na skutočnosť, že navrhovaná smernica nespochybňuje kompetencie jednotlivých štátov pri vymedzovaní vzťahov medzi štátom a cirkvou alebo podobnými inštitúciami a organizáciami, stanovovaní obsahu učebných osnov a organizácie vzdelávacieho systému a vydávaní právnych predpisov týkajúcich sa uznávania manželského či rodinného stavu, reprodukčných práv, adopcie a podobných otázok; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na skutočnosť, že navrhovaná smernica nespochybňuje kompetencie jednotlivých štátov pri vymedzovaní vzťahov medzi štátom a cirkvou alebo podobnými inštitúciami a organizáciami, stanovovaní obsahu učebných osnov a organizácie vzdelávacieho systému a vydávaní právnych predpisov týkajúcich sa uznávania manželského či rodinného stavu, reprodukčných práv, adopcie a podobných otázok;

Zlepšovanie právneho rámca

| 18. | uznáva, že je potrebné zvážiť, či treba posilniť právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa boja proti diskriminácii a zabezpečiť tak rovnaké zaobchádzanie a ochranu pre všetkých, ktorí žijú a/alebo pracujú v Európe; |
| --- | --- |

18.

uznáva, že je potrebné zvážiť, či treba posilniť právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa boja proti diskriminácii a zabezpečiť tak rovnaké zaobchádzanie a ochranu pre všetkých, ktorí žijú a/alebo pracujú v Európe;

| 19. | berie na vedomie ciele týkajúce sa praktického dosiahnutia úplnej rovnosti zraniteľných skupín v oblasti vzdelávania, sociálnej ochrany, sociálnych výhod a prístupu k tovaru a službám; |
| --- | --- |

19.

berie na vedomie ciele týkajúce sa praktického dosiahnutia úplnej rovnosti zraniteľných skupín v oblasti vzdelávania, sociálnej ochrany, sociálnych výhod a prístupu k tovaru a službám;

| 20. | podporuje presadzovanie právnych predpisov zakazujúcich fyzické alebo sexuálne zneužívanie a vykorisťovanie tam, kde takéto presadzovanie chýba; |
| --- | --- |

20.

podporuje presadzovanie právnych predpisov zakazujúcich fyzické alebo sexuálne zneužívanie a vykorisťovanie tam, kde takéto presadzovanie chýba;

| 21. | uvedomuje si, že sú potrebné dôsledné právne postupy na ochranu zraniteľných menšín pred násilím a inými útokmi; |
| --- | --- |

21.

uvedomuje si, že sú potrebné dôsledné právne postupy na ochranu zraniteľných menšín pred násilím a inými útokmi;

| 22. | upozorňuje na zásadný význam právnej ochrany, avšak opakuje, že žiaducejšie je sprostredkované urovnanie sporu, pretože proces mediácie má na občanov výchovný a emancipačný vplyv, pričom inštitúciám a poskytovateľom služieb umožňuje zmeniť sa k lepšiemu; |
| --- | --- |

22.

upozorňuje na zásadný význam právnej ochrany, avšak opakuje, že žiaducejšie je sprostredkované urovnanie sporu, pretože proces mediácie má na občanov výchovný a emancipačný vplyv, pričom inštitúciám a poskytovateľom služieb umožňuje zmeniť sa k lepšiemu;

| 23. | vyzýva Komisiu a všetky ostatné zodpovedné orgány, aby zlepšovali a podporovali nielen mediáciu, najmä v sociálnej a kultúrnej oblasti na miestnej a regionálnej úrovni, ale aj medzikultúrne kompetencie poskytovateľov služieb a ich zamestnancov, hlavne vo verejnom sektore; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu a všetky ostatné zodpovedné orgány, aby zlepšovali a podporovali nielen mediáciu, najmä v sociálnej a kultúrnej oblasti na miestnej a regionálnej úrovni, ale aj medzikultúrne kompetencie poskytovateľov služieb a ich zamestnancov, hlavne vo verejnom sektore;

| 24. | upozorňuje, že obchodovanie s ľuďmi a komerčné zneužívanie žien a detí je v mnohých členských štátoch stále rozšírené a že táto novodobá forma otrokárstva úplne podkopáva spoločné európske hodnoty a základné ľudské práva; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje, že obchodovanie s ľuďmi a komerčné zneužívanie žien a detí je v mnohých členských štátoch stále rozšírené a že táto novodobá forma otrokárstva úplne podkopáva spoločné európske hodnoty a základné ľudské práva;

| 25. | opakuje, že sú potrebné účinné opatrenia na boj proti týmto nežiaducim praktikám, a žiada o sprísnenie a účinnejšie presadzovanie súčasných právnych predpisov. Zároveň podporuje zorganizovanie náležitých služieb a postupov na informovanie migrantov, najmä žien a detí, o nebezpečenstve podvodu a vykorisťovania v súvislosti s migráciou. Žiada tiež o intenzívnejšie vytváranie sietí prostredníctvom spoločných postupov a stratégií na miestnej a regionálnej úrovni a odporúča, aby bola obetiam poskytovaná sociálna pomoc, hlavne prostredníctvom nezávislých organizácií a združení; |
| --- | --- |

25.

opakuje, že sú potrebné účinné opatrenia na boj proti týmto nežiaducim praktikám, a žiada o sprísnenie a účinnejšie presadzovanie súčasných právnych predpisov. Zároveň podporuje zorganizovanie náležitých služieb a postupov na informovanie migrantov, najmä žien a detí, o nebezpečenstve podvodu a vykorisťovania v súvislosti s migráciou. Žiada tiež o intenzívnejšie vytváranie sietí prostredníctvom spoločných postupov a stratégií na miestnej a regionálnej úrovni a odporúča, aby bola obetiam poskytovaná sociálna pomoc, hlavne prostredníctvom nezávislých organizácií a združení;

| 26. | poukazuje na to, že podľa článku 3 návrhu smernice má zákaz diskriminácie platiť aj pre všetky osoby v súkromnom sektore a v tejto súvislosti vidí problémy s výkladom, a preto treba tento pojem definovať. Pritom treba brať do úvahy, že vlastnícke právo a s ním spojená autonómia súkromného práva na úrovni členských štátov a EÚ sú ústavne chránené; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na to, že podľa článku 3 návrhu smernice má zákaz diskriminácie platiť aj pre všetky osoby v súkromnom sektore a v tejto súvislosti vidí problémy s výkladom, a preto treba tento pojem definovať. Pritom treba brať do úvahy, že vlastnícke právo a s ním spojená autonómia súkromného práva na úrovni členských štátov a EÚ sú ústavne chránené;

| 27. | poukazuje na to, že pri hodnotení neprimeranosti zaťaženia sa musia zohľadňovať aj rôzne potreby ľudí s postihnutím, a to bez ohľadu na typ (telesné, mentálne, zmyslové postihnutie či poruchy učenia) alebo stupeň postihnutia; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na to, že pri hodnotení neprimeranosti zaťaženia sa musia zohľadňovať aj rôzne potreby ľudí s postihnutím, a to bez ohľadu na typ (telesné, mentálne, zmyslové postihnutie či poruchy učenia) alebo stupeň postihnutia;

Posilnenie politických nástrojov

| 28. | pripomína, že antidiskriminačné právne predpisy sa musia skombinovať s politickými nástrojmi na boj proti nerovnakému zaobchádzaniu, stereotypom a hanobeniu, aby sa účinne prekonali zložité, viacnásobné a rôznorodé typy diskriminačného správania; |
| --- | --- |

28.

pripomína, že antidiskriminačné právne predpisy sa musia skombinovať s politickými nástrojmi na boj proti nerovnakému zaobchádzaniu, stereotypom a hanobeniu, aby sa účinne prekonali zložité, viacnásobné a rôznorodé typy diskriminačného správania;

| 29. | zdôrazňuje, že navrhovaná smernica by mala klásť dôraz na zohľadňovanie hľadiska rovnosti, aby sa zabezpečilo, že sa pri navrhovaní verejných politík, analýze ich dosahu a zvyšovaní informovanosti budú brať do úvahy všetky formy diskriminácie; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že navrhovaná smernica by mala klásť dôraz na zohľadňovanie hľadiska rovnosti, aby sa zabezpečilo, že sa pri navrhovaní verejných politík, analýze ich dosahu a zvyšovaní informovanosti budú brať do úvahy všetky formy diskriminácie;

| 30. | zdôrazňuje, že otázkam rovnosti sa musí venovať pozornosť vo všetkých plánoch, politických opatreniach a programoch, a zdôrazňuje význam nástrojov určených na dosiahnutie tohto cieľa, predovšetkým konzultácií a priameho zapojenia všetkých zainteresovaných strán a skupín, ktoré sú v spoločnosti nedostatočne zastúpené; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že otázkam rovnosti sa musí venovať pozornosť vo všetkých plánoch, politických opatreniach a programoch, a zdôrazňuje význam nástrojov určených na dosiahnutie tohto cieľa, predovšetkým konzultácií a priameho zapojenia všetkých zainteresovaných strán a skupín, ktoré sú v spoločnosti nedostatočne zastúpené;

| 31. | myslí si, že sociálny dialóg – ako na európskej úrovni, tak aj s mimovládnymi organizáciami a inými zastupiteľskými organizáciami – je nevyhnutný na uľahčenie zmeny, pretože prostredníctvom výmeny poznatkov, zručností a osvedčených postupov možno odhaliť rozdielnu sociálnu realitu a nájsť vhodné riešenia; |
| --- | --- |

31.

myslí si, že sociálny dialóg – ako na európskej úrovni, tak aj s mimovládnymi organizáciami a inými zastupiteľskými organizáciami – je nevyhnutný na uľahčenie zmeny, pretože prostredníctvom výmeny poznatkov, zručností a osvedčených postupov možno odhaliť rozdielnu sociálnu realitu a nájsť vhodné riešenia;

| 32. | domnieva sa, že spolupráca s výborom pre sociálnu súdržnosť Rady Európy môže prispieť k zabezpečeniu účinného uplatňovania zásad zohľadňovania hľadiska rovnosti, a uznáva úsilie existujúcej pracovnej skupiny, ktorú zriadila Komisia a Rada Európy pre medzikultúrne kompetencie v sociálnych službách; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že spolupráca s výborom pre sociálnu súdržnosť Rady Európy môže prispieť k zabezpečeniu účinného uplatňovania zásad zohľadňovania hľadiska rovnosti, a uznáva úsilie existujúcej pracovnej skupiny, ktorú zriadila Komisia a Rada Európy pre medzikultúrne kompetencie v sociálnych službách;

| 33. | opätovne potvrdzuje význam, aký má pre miestne a regionálne orgány integrácia občanov a zdôrazňuje význam konkrétnych opatrení na zabezpečenie rovnakého a spravodlivého prístupu k tovaru a službám pre osoby a skupiny ohrozené sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

33.

opätovne potvrdzuje význam, aký má pre miestne a regionálne orgány integrácia občanov a zdôrazňuje význam konkrétnych opatrení na zabezpečenie rovnakého a spravodlivého prístupu k tovaru a službám pre osoby a skupiny ohrozené sociálnym vylúčením;

| 34. | naliehavo žiada účinnú mobilizáciu dostupných nástrojov v rámci štrukturálnych fondov na podporu opatrení, ktoré uľahčujú sociálne začlenenie, a na presadzovanie prístupu na trh práce, k tovaru a službám a možnosti celkovo sa zapojiť do života spoločnosti; |
| --- | --- |

34.

naliehavo žiada účinnú mobilizáciu dostupných nástrojov v rámci štrukturálnych fondov na podporu opatrení, ktoré uľahčujú sociálne začlenenie, a na presadzovanie prístupu na trh práce, k tovaru a službám a možnosti celkovo sa zapojiť do života spoločnosti;

| 35. | podporuje programy na zvyšovanie informovanosti zamerané na osvetu zúčastnených strán o ich právach a povinnostiach a na boj proti diskriminácii a obťažovaniu; |
| --- | --- |

35.

podporuje programy na zvyšovanie informovanosti zamerané na osvetu zúčastnených strán o ich právach a povinnostiach a na boj proti diskriminácii a obťažovaniu;

| 36. | všíma si a víta službu prístupnú všetkým deťom, ktorá existuje v mnohých členských štátoch a je zameraná na informovanie detí o ich právach a poskytovanie príslušného poradenstva. Zároveň vyzýva všetky členské štáty, aby zriadili takéto zariadenia pre deti, pričom zdôrazňuje, že deti treba poučiť nielen o súvislosti medzi právami a povinnosťami; |
| --- | --- |

36.

všíma si a víta službu prístupnú všetkým deťom, ktorá existuje v mnohých členských štátoch a je zameraná na informovanie detí o ich právach a poskytovanie príslušného poradenstva. Zároveň vyzýva všetky členské štáty, aby zriadili takéto zariadenia pre deti, pričom zdôrazňuje, že deti treba poučiť nielen o súvislosti medzi právami a povinnosťami;

| 37. | zastáva názor, že treba získavať ďalšie informácie o ťažkostiach a potrebách zraniteľných skupín, najmä v súvislosti s maloletými prisťahovalcami bez sprievodu, obchodovaním s ľuďmi, právami detí, pracovníkmi a domácnosťami s nízkym príjmom, ako aj s diskrimináciou na základe náboženského vyznania alebo viery a sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

37.

zastáva názor, že treba získavať ďalšie informácie o ťažkostiach a potrebách zraniteľných skupín, najmä v súvislosti s maloletými prisťahovalcami bez sprievodu, obchodovaním s ľuďmi, právami detí, pracovníkmi a domácnosťami s nízkym príjmom, ako aj s diskrimináciou na základe náboženského vyznania alebo viery a sexuálnej orientácie;

| 38. | domnieva sa, že zber údajov o rovnosti je dôležitý na komplexné vysvetlenie súčasnej situácie pokiaľ ide o diskrimináciu. Podporuje aj vypracovanie spoločných kritérií na zber a analýzu údajov s cieľom získať spoľahlivé a porovnateľné výsledky a štatistiky bez prehnanej dodatočnej byrokracie; |
| --- | --- |

38.

domnieva sa, že zber údajov o rovnosti je dôležitý na komplexné vysvetlenie súčasnej situácie pokiaľ ide o diskrimináciu. Podporuje aj vypracovanie spoločných kritérií na zber a analýzu údajov s cieľom získať spoľahlivé a porovnateľné výsledky a štatistiky bez prehnanej dodatočnej byrokracie;

Vypracovávanie cielených prístupov

| 39. | súhlasí s osobitným prístupom ku každej forme diskriminácie, pretože mnohé z nich sa do značnej miery navzájom líšia; |
| --- | --- |

39.

súhlasí s osobitným prístupom ku každej forme diskriminácie, pretože mnohé z nich sa do značnej miery navzájom líšia;

| 40. | upozorňuje, že určití občania v niektorých členských štátoch čelia viacerým diskriminačným prekážkam, ako je napríklad nedostatok primeranej zdravotnej starostlivosti, dôchodkové systémy a mechanizmy odchodu do dôchodku a nedostupnosť širokej palety tovaru a služieb praktického a úsporného charakteru v dôsledku skutočných prekážok pri používaní moderných technológií, ako je internet; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje, že určití občania v niektorých členských štátoch čelia viacerým diskriminačným prekážkam, ako je napríklad nedostatok primeranej zdravotnej starostlivosti, dôchodkové systémy a mechanizmy odchodu do dôchodku a nedostupnosť širokej palety tovaru a služieb praktického a úsporného charakteru v dôsledku skutočných prekážok pri používaní moderných technológií, ako je internet;

| 41. | nabáda verejných a súkromných poskytovateľov služieb, aby zabezpečili poskytovanie optimálnych služieb takým spôsobom, ktorý by bol dôstojný a primeraný schopnostiam jednotlivca, a zároveň poskytovali príslušné informácie o technologických aspektoch; |
| --- | --- |

41.

nabáda verejných a súkromných poskytovateľov služieb, aby zabezpečili poskytovanie optimálnych služieb takým spôsobom, ktorý by bol dôstojný a primeraný schopnostiam jednotlivca, a zároveň poskytovali príslušné informácie o technologických aspektoch;

| 42. | opakuje, že navrhovaná smernica by tiež mala ženám mimo pracovného trhu poskytnúť lepšiu ochranu, pretože sexuálne obťažovanie, zneužívanie a násilie predstavujú pretrvávajúci problém z hľadiska dôstojnosti a bezpečnosti žien; |
| --- | --- |

42.

opakuje, že navrhovaná smernica by tiež mala ženám mimo pracovného trhu poskytnúť lepšiu ochranu, pretože sexuálne obťažovanie, zneužívanie a násilie predstavujú pretrvávajúci problém z hľadiska dôstojnosti a bezpečnosti žien;

| 43. | tvrdí, že v dôsledku rodových stereotypov, štrukturálnych a kultúrnych prekážok v oblasti formálneho vzdelávania, médií a politiky sú ženy ešte stále vo vyššej miere ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením ako muži. Dôvodom sú rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, ako aj nevýhodné postavenie žien v predpisoch o sociálnom zabezpečení a pri dôchodkových nárokoch; |
| --- | --- |

43.

tvrdí, že v dôsledku rodových stereotypov, štrukturálnych a kultúrnych prekážok v oblasti formálneho vzdelávania, médií a politiky sú ženy ešte stále vo vyššej miere ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením ako muži. Dôvodom sú rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, ako aj nevýhodné postavenie žien v predpisoch o sociálnom zabezpečení a pri dôchodkových nárokoch;

| 44. | žiada právne predpisy a politické opatrenia proti: homofóbii (najmä verbálnym prejavom nenávisti a trestným činom páchaným z nenávisti), prekážkam v prístupe k bývaniu, priamej diskriminácii v oblasti zdravotnej starostlivosti, ako aj šikanovaniu a obťažovaniu vo vzdelávacích zariadeniach, v zamestnaní a v rámci odbornej prípravy; |
| --- | --- |

44.

žiada právne predpisy a politické opatrenia proti: homofóbii (najmä verbálnym prejavom nenávisti a trestným činom páchaným z nenávisti), prekážkam v prístupe k bývaniu, priamej diskriminácii v oblasti zdravotnej starostlivosti, ako aj šikanovaniu a obťažovaniu vo vzdelávacích zariadeniach, v zamestnaní a v rámci odbornej prípravy;

| 45. | zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť sociálne začlenenie homosexuálnych žien a mužov, bisexuálov a transsexuálov a ich celkové zapojenie do diania v spoločnosti; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť sociálne začlenenie homosexuálnych žien a mužov, bisexuálov a transsexuálov a ich celkové zapojenie do diania v spoločnosti;

| 46. | v záujme zlepšenia prístupu a účasti osôb so zdravotným postihnutím a znevýhodnených osôb navrhuje rozšíriť zodpovedajúce prispôsobenie pre zdravotne postihnutých aj na oblasť vzdelávania či odbornej prípravy, služby zdravotnej starostlivosti, bývanie, dopravu, obchody, voľnočasové aktivity a prístup k ostatným tovarom a službám, a to primeraným spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s nimi a aby sa predišlo prílišnej byrokracii a nadmernému podávaniu žalôb; |
| --- | --- |

46.

v záujme zlepšenia prístupu a účasti osôb so zdravotným postihnutím a znevýhodnených osôb navrhuje rozšíriť zodpovedajúce prispôsobenie pre zdravotne postihnutých aj na oblasť vzdelávania či odbornej prípravy, služby zdravotnej starostlivosti, bývanie, dopravu, obchody, voľnočasové aktivity a prístup k ostatným tovarom a službám, a to primeraným spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s nimi a aby sa predišlo prílišnej byrokracii a nadmernému podávaniu žalôb;

| 47. | poukazuje na skutočnosť, že ľudia s duševnými poruchami bývajú častejšie sociálne vylúčení a stereotypne posudzovaní. Vyzýva preto členské štáty, aby týmto skupinám venovali osobitnú pozornosť a aby vyvinuli väčšie úsilie na pomoc ľuďom s duševnými poruchami. Predovšetkým by sa malo primeraným spôsobom pomáhať deťom s duševnými problémami; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na skutočnosť, že ľudia s duševnými poruchami bývajú častejšie sociálne vylúčení a stereotypne posudzovaní. Vyzýva preto členské štáty, aby týmto skupinám venovali osobitnú pozornosť a aby vyvinuli väčšie úsilie na pomoc ľuďom s duševnými poruchami. Predovšetkým by sa malo primeraným spôsobom pomáhať deťom s duševnými problémami;

| 48. | žiada, aby bola diskriminovaným jednotlivcom a skupinám venovaná primeraná pozornosť, ako aj podpora potrebná na zmiernenie ich ťažkostí pokiaľ ide o prístup a zotrvanie v procese vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj vo voľnočasových a kultúrnych aktivitách, ktoré sú základom pre zapojenie sa do spoločenského diania; |
| --- | --- |

48.

žiada, aby bola diskriminovaným jednotlivcom a skupinám venovaná primeraná pozornosť, ako aj podpora potrebná na zmiernenie ich ťažkostí pokiaľ ide o prístup a zotrvanie v procese vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj vo voľnočasových a kultúrnych aktivitách, ktoré sú základom pre zapojenie sa do spoločenského diania;

Riešenie viacnásobnej diskriminácie

| 49. | tvrdí, že v európskych právnych predpisoch by sa mala venovať väčšia pozornosť viacnásobnej diskriminácii, a to hlavne jasným definovaním tohto problému, s cieľom chrániť skupiny a jednotlivcov ohrozených viacnásobnou diskrimináciou (migranti, hlavne ženy a deti, rómske deti, maloleté osoby bez sprievodu, žiadatelia o azyl, zdravotne postihnutí, osoby s duševnými poruchami, staršie osoby z národnostných menšín atď.) a riešiť ich potreby; |
| --- | --- |

49.

tvrdí, že v európskych právnych predpisoch by sa mala venovať väčšia pozornosť viacnásobnej diskriminácii, a to hlavne jasným definovaním tohto problému, s cieľom chrániť skupiny a jednotlivcov ohrozených viacnásobnou diskrimináciou (migranti, hlavne ženy a deti, rómske deti, maloleté osoby bez sprievodu, žiadatelia o azyl, zdravotne postihnutí, osoby s duševnými poruchami, staršie osoby z národnostných menšín atď.) a riešiť ich potreby;

| 50. | žiada, aby sa v rámci politiky miestnych a regionálnych orgánov propagovali a podporovali strediská a monitorovacie pracoviská špecializované na rovnosť príležitostí, ktoré sú spôsobilé zaoberať sa všetkými formami diskriminácie a chrániť práva ľudí, ktorí majú rôznorodé črty a identitu a môžu sa stať terčom viacnásobnej diskriminácie. Ich úlohou by mala byť aj pomoc obetiam, uskutočňovanie prieskumov, vydávanie správ o viacnásobnej diskriminácii a vykonávanie všetkých funkcií v oblastiach zahrnutých v návrhu smernice; |
| --- | --- |

50.

žiada, aby sa v rámci politiky miestnych a regionálnych orgánov propagovali a podporovali strediská a monitorovacie pracoviská špecializované na rovnosť príležitostí, ktoré sú spôsobilé zaoberať sa všetkými formami diskriminácie a chrániť práva ľudí, ktorí majú rôznorodé črty a identitu a môžu sa stať terčom viacnásobnej diskriminácie. Ich úlohou by mala byť aj pomoc obetiam, uskutočňovanie prieskumov, vydávanie správ o viacnásobnej diskriminácii a vykonávanie všetkých funkcií v oblastiach zahrnutých v návrhu smernice;

Prístup ku kvalitnému zamestnaniu

| 51. | upozorňuje, že diskriminácia môže viesť k tomu, že jednotlivec nerozvinie naplno svoj potenciál a tým sa vystaví riziku, že bude musieť prijať slabo platené pracovné miesta, ktoré následne zhoršujú dostupnosť tovarov a služieb, ako je vzdelávanie a bývanie, čo vedie k chudobe a sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

51.

upozorňuje, že diskriminácia môže viesť k tomu, že jednotlivec nerozvinie naplno svoj potenciál a tým sa vystaví riziku, že bude musieť prijať slabo platené pracovné miesta, ktoré následne zhoršujú dostupnosť tovarov a služieb, ako je vzdelávanie a bývanie, čo vedie k chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

| 52. | trvá na tom, že prekážky brániace získaniu plateného zamestnania sú jednou z hlavných príčin nerovnosti a sociálneho vylúčenia, a že neisté a slabo platené pracovné miesta veľmi často prijímajú ľudia v nevýhodnej situácii, ako sú mladší alebo starší pracovníci, migranti a osoby so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

52.

trvá na tom, že prekážky brániace získaniu plateného zamestnania sú jednou z hlavných príčin nerovnosti a sociálneho vylúčenia, a že neisté a slabo platené pracovné miesta veľmi často prijímajú ľudia v nevýhodnej situácii, ako sú mladší alebo starší pracovníci, migranti a osoby so zdravotným postihnutím;

| 53. | súhlasí s dobrovoľnými chartami a inými stimulmi, ktoré podniky podnecujú k prijímaniu pracovných postupov, ktoré podporujú nediskrimináciu a rovnaké príležitosti, ako je napríklad presadzovanie riadenia rozmanitosti v podnikoch, ktoré je výhodné nielen pre zamestnávateľov, ale aj zamestnancov a zákazníkov; |
| --- | --- |

53.

súhlasí s dobrovoľnými chartami a inými stimulmi, ktoré podniky podnecujú k prijímaniu pracovných postupov, ktoré podporujú nediskrimináciu a rovnaké príležitosti, ako je napríklad presadzovanie riadenia rozmanitosti v podnikoch, ktoré je výhodné nielen pre zamestnávateľov, ale aj zamestnancov a zákazníkov;

| 54. | zastáva názor, že zásady nediskriminácie a rovnosti príležitostí sú všeobecne platné, pričom osobitne upozorňuje na mimoriadne chúlostivú situáciu detí a Rómov v Európe; |
| --- | --- |

54.

zastáva názor, že zásady nediskriminácie a rovnosti príležitostí sú všeobecne platné, pričom osobitne upozorňuje na mimoriadne chúlostivú situáciu detí a Rómov v Európe;

Sociálne začlenenie Rómov

| 55. | prízvukuje potrebu podporiť účasť a uznať prínos Rómov v oblasti zamestnania a odbornej prípravy a zároveň aj spoločnej zodpovednosti potrebnej na zlepšenie ich prístupu k tovaru a službám, ako je bývanie a zdravotná starostlivosť, znížiť riziká chudoby, obmedziť nebezpečenstvo ich vystavenia násiliu alebo zneužívaniu a chrániť rómske deti pred zdravotnými problémami, detskou prostitúciou, sexuálnym zneužívaním alebo obchodovaním s deťmi; |
| --- | --- |

55.

prízvukuje potrebu podporiť účasť a uznať prínos Rómov v oblasti zamestnania a odbornej prípravy a zároveň aj spoločnej zodpovednosti potrebnej na zlepšenie ich prístupu k tovaru a službám, ako je bývanie a zdravotná starostlivosť, znížiť riziká chudoby, obmedziť nebezpečenstvo ich vystavenia násiliu alebo zneužívaniu a chrániť rómske deti pred zdravotnými problémami, detskou prostitúciou, sexuálnym zneužívaním alebo obchodovaním s deťmi;

| 56. | uznáva význam cielených opatrení na obmedzenie alebo zrušenie diskriminačných postupov proti Rómom, aby sa podporilo rovnaké zaobchádzanie s Rómami a urýchlil sa proces ich sociálneho začlenenia; |
| --- | --- |

56.

uznáva význam cielených opatrení na obmedzenie alebo zrušenie diskriminačných postupov proti Rómom, aby sa podporilo rovnaké zaobchádzanie s Rómami a urýchlil sa proces ich sociálneho začlenenia;

| 57. | žiada efektívne využívanie prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu na konštruktívne a informačné kampane o význame prínosu Rómov pre spoločnosť, ďalšie programy vytvárania pracovných miest, kampane na zvýšenie gramotnosti, odborné vzdelávanie, štipendiá pre študentov stredných a vyšších škôl, služby na riešenie konkrétnych potrieb Rómov (napríklad zdravotná starostlivosť pre ženy) a ďalšie služby, ktoré sú nevyhnutné na sociálne začlenenie rómskych detí, kam patria dobre organizované služby starostlivosti a ochrana, ako aj odborné vzdelávanie (najmä jazykové zručnosti); |
| --- | --- |

57.

žiada efektívne využívanie prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu na konštruktívne a informačné kampane o význame prínosu Rómov pre spoločnosť, ďalšie programy vytvárania pracovných miest, kampane na zvýšenie gramotnosti, odborné vzdelávanie, štipendiá pre študentov stredných a vyšších škôl, služby na riešenie konkrétnych potrieb Rómov (napríklad zdravotná starostlivosť pre ženy) a ďalšie služby, ktoré sú nevyhnutné na sociálne začlenenie rómskych detí, kam patria dobre organizované služby starostlivosti a ochrana, ako aj odborné vzdelávanie (najmä jazykové zručnosti);

| 58. | odporúča Komisii, aby zvýšila svoje úsilie v boji proti diskriminácii na základe pohlavia v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnych služieb a sociálnej ochrany. Žiada, aby pri všetkých dôvodoch diskriminácie existovala rovnaká ochrana a aby Komisia predložila časový plán jej praktického uplatňovania; |
| --- | --- |

58.

odporúča Komisii, aby zvýšila svoje úsilie v boji proti diskriminácii na základe pohlavia v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnych služieb a sociálnej ochrany. Žiada, aby pri všetkých dôvodoch diskriminácie existovala rovnaká ochrana a aby Komisia predložila časový plán jej praktického uplatňovania;

Odporúčania Výboru regiónov

| 59. | považuje stereotypy v oblasti vzdelávania, zamestnania a médií za veľkú prekážku pri uplatňovaní rovnakého zaobchádzania a sociálneho začlenenia a naliehavo žiada ich odbúravanie. Treba zabezpečiť, aby sa deti naučili už v ranom veku nadväzovať priateľstvá so spolužiakmi z rozličných národnostných a náboženských menšín, ako aj so zdravotne postihnutými študentmi a naučili sa ich rešpektovať; |
| --- | --- |

59.

považuje stereotypy v oblasti vzdelávania, zamestnania a médií za veľkú prekážku pri uplatňovaní rovnakého zaobchádzania a sociálneho začlenenia a naliehavo žiada ich odbúravanie. Treba zabezpečiť, aby sa deti naučili už v ranom veku nadväzovať priateľstvá so spolužiakmi z rozličných národnostných a náboženských menšín, ako aj so zdravotne postihnutými študentmi a naučili sa ich rešpektovať;

| 60. | argumentuje, že odporúčania stanovené v navrhovanej smernici by mali byť doplnené praktickými školeniami a konferenciami za účasti zainteresovaných strán, aby boli informované o plnom potenciáli zohľadňovania hľadiska rovnosti pri dosahovaní rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

60.

argumentuje, že odporúčania stanovené v navrhovanej smernici by mali byť doplnené praktickými školeniami a konferenciami za účasti zainteresovaných strán, aby boli informované o plnom potenciáli zohľadňovania hľadiska rovnosti pri dosahovaní rovnakého zaobchádzania;

| 61. | zdôrazňuje význam odborného vzdelávania profesionálov z rôznych odvetví (lekárov, učiteľov, odborníkov z mediálnej oblasti, atď.) a pracovníkov verejných orgánov na všetkých úrovniach, ako aj z oblasti služieb na získanie medzikultúrnych kompetencií a schopností sociálnej a kultúrnej mediácie, aby sa odstránilo akékoľvek diskriminačné, hanlivé alebo necitlivé správanie, spochybnili sa stereotypy, a aby takíto odborníci lepšie vnímali konkrétne potreby osôb s odlišnými vlastnosťami a potrebami; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje význam odborného vzdelávania profesionálov z rôznych odvetví (lekárov, učiteľov, odborníkov z mediálnej oblasti, atď.) a pracovníkov verejných orgánov na všetkých úrovniach, ako aj z oblasti služieb na získanie medzikultúrnych kompetencií a schopností sociálnej a kultúrnej mediácie, aby sa odstránilo akékoľvek diskriminačné, hanlivé alebo necitlivé správanie, spochybnili sa stereotypy, a aby takíto odborníci lepšie vnímali konkrétne potreby osôb s odlišnými vlastnosťami a potrebami;

| 62. | vyjadruje obavy o migrantov a migrantky, ktorí sú v dôsledku vykorisťovania v práci viac ohrození chudobou a sociálnym vylúčením a verí, že vzdelávanie (najmä v oblasti jazykov) a odborná príprava národnostných menšín povzbudí migrantov a migrantky k hľadaniu lepšieho zamestnania; |
| --- | --- |

62.

vyjadruje obavy o migrantov a migrantky, ktorí sú v dôsledku vykorisťovania v práci viac ohrození chudobou a sociálnym vylúčením a verí, že vzdelávanie (najmä v oblasti jazykov) a odborná príprava národnostných menšín povzbudí migrantov a migrantky k hľadaniu lepšieho zamestnania;

| 63. | vyjadruje osobitné obavy v súvislosti s migrantkami, pretože im hrozí fyzické násilie a sexuálne zneužívanie pri hľadaní práce, v manželstve alebo tiež prostitúcia; preto je nutné, aby boli informované o aktuálnej situácii a nebezpečenstvách v potenciálnych cieľových krajinách, aby mohli predísť tomu, že sa stanú obeťou obchodovania s ľuďmi; naďalej sa musí zlepšovať ich ochrana a integrácia, aby sa dosiahlo skutočné uplatňovanie ich ľudských práv; |
| --- | --- |

63.

vyjadruje osobitné obavy v súvislosti s migrantkami, pretože im hrozí fyzické násilie a sexuálne zneužívanie pri hľadaní práce, v manželstve alebo tiež prostitúcia; preto je nutné, aby boli informované o aktuálnej situácii a nebezpečenstvách v potenciálnych cieľových krajinách, aby mohli predísť tomu, že sa stanú obeťou obchodovania s ľuďmi; naďalej sa musí zlepšovať ich ochrana a integrácia, aby sa dosiahlo skutočné uplatňovanie ich ľudských práv;

| 64. | navrhuje vytvoriť osobitný fond pre maloletých prisťahovalcov bez sprievodu, ktorý by pomohol regiónom zodpovedným za ich opateru poskytnúť im rovnaké možnosti ako iným deťom v ich veku a začleniť ich do hostiteľskej spoločnosti, čím by sa predišlo dvojnásobnej diskriminácii, ktorej by mohli byť vystavení ako maloleté osoby a prisťahovalci; |
| --- | --- |

64.

navrhuje vytvoriť osobitný fond pre maloletých prisťahovalcov bez sprievodu, ktorý by pomohol regiónom zodpovedným za ich opateru poskytnúť im rovnaké možnosti ako iným deťom v ich veku a začleniť ich do hostiteľskej spoločnosti, čím by sa predišlo dvojnásobnej diskriminácii, ktorej by mohli byť vystavení ako maloleté osoby a prisťahovalci;

| 65. | upozorňuje, že žiadosť o azyl predstavuje sociálny problém s hospodárskymi a inými dôsledkami a z tohto hľadiska je k nemu potrebné pristupovať. V prvom rade je nutné podporovať sociálne začlenenie žiadateľov o azyl, špeciálne maloletých a mladých ľudí, a to prostredníctvom spoločnej zodpovednosti a rovnakých príležitostí v rámci prístupu k tovarom a službám; |
| --- | --- |

65.

upozorňuje, že žiadosť o azyl predstavuje sociálny problém s hospodárskymi a inými dôsledkami a z tohto hľadiska je k nemu potrebné pristupovať. V prvom rade je nutné podporovať sociálne začlenenie žiadateľov o azyl, špeciálne maloletých a mladých ľudí, a to prostredníctvom spoločnej zodpovednosti a rovnakých príležitostí v rámci prístupu k tovarom a službám;

| 66. | schvaľuje zavádzanie aktívneho vzdelávania a programov odbornej prípravy na podporu nediskriminácie a rovnakých príležitostí, ako aj dosahovanie lisabonských cieľov prostredníctvom neustáleho obnovovania zručností a záväzku k celoživotnému vzdelávaniu; |
| --- | --- |

66.

schvaľuje zavádzanie aktívneho vzdelávania a programov odbornej prípravy na podporu nediskriminácie a rovnakých príležitostí, ako aj dosahovanie lisabonských cieľov prostredníctvom neustáleho obnovovania zručností a záväzku k celoživotnému vzdelávaniu;

| 67. | konštatuje, že skupiny s odlišnými potrebami si vyžadujú konkrétne prispôsobené podmienky, napríklad odborné vzdelávanie pre Rómov, migrantov a starších nezamestnaných osôb na ich začlenenie do trhu práce, školenia pre starších v oblasti informačných technológií na zvýšenie ich spotrebiteľskej a kúpnej sily, kampane na zvýšenie gramotnosti žien na vidieku, ako aj chudobných žien a detí, poradenstvo pre osoby so zdravotným postihnutím, pracovníkov s nízkymi príjmami a ich deti atď.; |
| --- | --- |

67.

konštatuje, že skupiny s odlišnými potrebami si vyžadujú konkrétne prispôsobené podmienky, napríklad odborné vzdelávanie pre Rómov, migrantov a starších nezamestnaných osôb na ich začlenenie do trhu práce, školenia pre starších v oblasti informačných technológií na zvýšenie ich spotrebiteľskej a kúpnej sily, kampane na zvýšenie gramotnosti žien na vidieku, ako aj chudobných žien a detí, poradenstvo pre osoby so zdravotným postihnutím, pracovníkov s nízkymi príjmami a ich deti atď.;

| 68. | zdôrazňuje potrebu spustiť propagačné a informačné kampane, ktoré by všetkým priblížili odporúčania navrhovanej smernice, informovali zainteresované strany o ich právach a povinnostiach a objasnili by osobitné opatrenia a postupy na pomoc obetiam; |
| --- | --- |

68.

zdôrazňuje potrebu spustiť propagačné a informačné kampane, ktoré by všetkým priblížili odporúčania navrhovanej smernice, informovali zainteresované strany o ich právach a povinnostiach a objasnili by osobitné opatrenia a postupy na pomoc obetiam;

| 69. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu subjektov pre rovnaké zaobchádzanie a organizácií zastupujúcich záujmy osôb, ktorým hrozí diskriminácia a nerovnaké zaobchádzanie v oblasti šírenia informácií, a to najmä prostredníctvom vydávania materiálov, organizovania internetových informačných kampaní a konferencií s kultúrne citlivým a primeraným obsahom, pričom upozorňuje, že tieto informácie musia byť prispôsobené cieľovým skupinám; |
| --- | --- |

69.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu subjektov pre rovnaké zaobchádzanie a organizácií zastupujúcich záujmy osôb, ktorým hrozí diskriminácia a nerovnaké zaobchádzanie v oblasti šírenia informácií, a to najmä prostredníctvom vydávania materiálov, organizovania internetových informačných kampaní a konferencií s kultúrne citlivým a primeraným obsahom, pričom upozorňuje, že tieto informácie musia byť prispôsobené cieľovým skupinám;

| 70. | prízvukuje, že ak má implementácia navrhovanej smernice pokryť všetky formy diskriminácie, bude si vyžadovať primerané ľudské a finančné zdroje (hlavne z prostriedkov programu PROGRESS); |
| --- | --- |

70.

prízvukuje, že ak má implementácia navrhovanej smernice pokryť všetky formy diskriminácie, bude si vyžadovať primerané ľudské a finančné zdroje (hlavne z prostriedkov programu PROGRESS);

| 71. | vyzýva všetky miestne a regionálne orgány, aby na miestnej a regionálnej úrovni presadzovali nediskrimináciu, a to podporou rešpektovania ľudských práv a budovania dôvery pomocou konštruktívneho dialógu, ktorý emancipuje ľudí, demokratizuje spoločnosť a zároveň minimalizuje polarizáciu a posilňuje sociálnu súdržnosť. Okrem toho by mal Výbor regiónov presadzovať hodnotu rozmanitosti, ceniť si jej dynamickú povahu ako zdroj inovácie a tvorivosti, pokroku a blahobytu pre všetkých, a to v súlade so základnými hodnotami, ktoré predstavujú ľudské práva, právny štát a demokracia. |
| --- | --- |

71.

vyzýva všetky miestne a regionálne orgány, aby na miestnej a regionálnej úrovni presadzovali nediskrimináciu, a to podporou rešpektovania ľudských práv a budovania dôvery pomocou konštruktívneho dialógu, ktorý emancipuje ľudí, demokratizuje spoločnosť a zároveň minimalizuje polarizáciu a posilňuje sociálnu súdržnosť. Okrem toho by mal Výbor regiónov presadzovať hodnotu rozmanitosti, ceniť si jej dynamickú povahu ako zdroj inovácie a tvorivosti, pokroku a blahobytu pre všetkých, a to v súlade so základnými hodnotami, ktoré predstavujú ľudské práva, právny štát a demokracia.

V Bruseli 18. júna 2009

Predseda

Výboru regiónov

Luc VAN DEN BRANDE

---