# Euroopan unionin C 166/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.166.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 166 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta18. heinäkuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.166.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 166

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta18. heinäkuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2009/C 166/01 | Neuvoston lausunto, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013 | 1 |
| 2009/C 166/02 | Neuvoston lausunto, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013 | 7 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2009/C 166/01

Neuvoston lausunto, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013

1

2009/C 166/02

Neuvoston lausunto, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013

7

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 166/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 166/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 166/04 | Euron kurssi | 13 |
| 2009/C 166/05 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Esittelijä: Espanja | 14 |
| 2009/C 166/06 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 22. helmikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Esittelijä: Espanja | 15 |
| 2009/C 166/07 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.792 – Microsoft (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 16 |
| 2009/C 166/08 | Komission Päätös, tehty 27 päivänä helmikuuta 2008, päätöksellä K(2005) 4420 lopullinen Microsoft Corporationille asetetun uhkasakon lopullisen määrän vahvistamisesta (Asia COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 764 lopullinen) | 20 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2009/C 166/09 | Jäsenvaltioiden hyväksymät tupakan ensimmäisen jalostusasteen yritykset | 24 |
| 2009/C 166/10 | Tupakan viljelysopimusten rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset elimet | 29 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 166/04

Euron kurssi

13

2009/C 166/05

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Esittelijä: Espanja

14

2009/C 166/06

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 22. helmikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Esittelijä: Espanja

15

2009/C 166/07

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.792 – Microsoft (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

16

2009/C 166/08

Komission Päätös, tehty 27 päivänä helmikuuta 2008, päätöksellä K(2005) 4420 lopullinen Microsoft Corporationille asetetun uhkasakon lopullisen määrän vahvistamisesta (Asia COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 764 lopullinen)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 764 lopullinen)

20

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2009/C 166/09

Jäsenvaltioiden hyväksymät tupakan ensimmäisen jalostusasteen yritykset

24

2009/C 166/10

Tupakan viljelysopimusten rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset elimet

29

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 166/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 32 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 166/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

32

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Oikaistaan ehdotuspyyntö – EAC/26/2009 – Näyttöön perustuva politiikka ja toimintatapa: ehdotuspyyntö tiedonvälitystoimiin liittyvien verkostojen kehittämiseksi (EUVL C 142, 23.6.2009) | 33 |

Oikaisuja

2009/C 166/12

Oikaistaan ehdotuspyyntö – EAC/26/2009 – Näyttöön perustuva politiikka ja toimintatapa: ehdotuspyyntö tiedonvälitystoimiin liittyvien verkostojen kehittämiseksi (EUVL C 142, 23.6.2009)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013

2009/C 166/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 7 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 7 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2013.

| (2) | Belgian talouskasvun hidastuminen jatkui vuonna 2008 maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin seurauksena entistä voimakkaampana. Erityisesti maailmankaupan romahtaminen yhdessä luottamuksen heikentymisen, varallisuusvaikutusten ja tiukentuneiden luottoehtojen kanssa johti siihen, että talous supistui nopeasti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. BKT:n odotetaan koko vuoden 2009 osalta myös supistuvan selkeästi. Tämän oletetaan johtavan työttömyyslukujen nopeaan kasvuun: komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan työttömyysaste ylittää 10 prosenttia vuonna 2010. Politiikan päähaasteena laskusuhdanteessa on normalisoida rahoitussektorin toiminta ja palauttaa luottamus kotimaisen kysynnän lisäämiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Laskusuhdanne vaikuttaa hyvin kielteisesti julkiseen talouteen, ja julkisen talouden alijäämä kasvaa komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan 1,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 yli 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tämä johtuu sekä automaattisten vakauttajien normaalista toiminnasta että liitto- ja aluehallitusten vuoden 2008 lopussa hyväksymien elvytyssuunnitelmien vaikutuksesta (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010). Näiden suunnitelmien lisäksi vuoden 2009 talousarvioon on jo sisällytetty muita toimenpiteitä, joiden suuruus on noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytyssuunnitelmien päätoimenpiteitä ovat työntekijöiden verokiilan pienentäminen, alv-kannan laskeminen asuntorakentamisessa, julkisten investointien aikaistaminen ja likviditeettituki yrityksille. Hallitus on toteuttanut useita rakenneuudistuksia muun muassa työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Belgian talouskasvun hidastuminen jatkui vuonna 2008 maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin seurauksena entistä voimakkaampana. Erityisesti maailmankaupan romahtaminen yhdessä luottamuksen heikentymisen, varallisuusvaikutusten ja tiukentuneiden luottoehtojen kanssa johti siihen, että talous supistui nopeasti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. BKT:n odotetaan koko vuoden 2009 osalta myös supistuvan selkeästi. Tämän oletetaan johtavan työttömyyslukujen nopeaan kasvuun: komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan työttömyysaste ylittää 10 prosenttia vuonna 2010. Politiikan päähaasteena laskusuhdanteessa on normalisoida rahoitussektorin toiminta ja palauttaa luottamus kotimaisen kysynnän lisäämiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Laskusuhdanne vaikuttaa hyvin kielteisesti julkiseen talouteen, ja julkisen talouden alijäämä kasvaa komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan 1,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 yli 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tämä johtuu sekä automaattisten vakauttajien normaalista toiminnasta että liitto- ja aluehallitusten vuoden 2008 lopussa hyväksymien elvytyssuunnitelmien vaikutuksesta (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010). Näiden suunnitelmien lisäksi vuoden 2009 talousarvioon on jo sisällytetty muita toimenpiteitä, joiden suuruus on noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytyssuunnitelmien päätoimenpiteitä ovat työntekijöiden verokiilan pienentäminen, alv-kannan laskeminen asuntorakentamisessa, julkisten investointien aikaistaminen ja likviditeettituki yrityksille. Hallitus on toteuttanut useita rakenneuudistuksia muun muassa työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvoi vuonna 2008 1,1 prosenttia. Vuonna 2009 kokonaistuotanto supistunee 1,9 prosenttia, minkä jälkeen se elpyy 0,6 prosentin kasvuksi vuonna 2010 ja on jäljellä olevalla ohjelmakaudella keskimäärin 2 1⁄4 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin. Vuosien 2009 ja 2010 kasvuodotukset tuntuvat korkeilta, kun otetaan huomioon kansainväliseen tilanteen nopea heikkeneminen ja se, että BKT:n arvioidaan vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä laskevan –3,1 prosenttia edellisvuodesta ja luottamusindikaattorit ovat edelleen huonoja. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvoi vuonna 2008 1,1 prosenttia. Vuonna 2009 kokonaistuotanto supistunee 1,9 prosenttia, minkä jälkeen se elpyy 0,6 prosentin kasvuksi vuonna 2010 ja on jäljellä olevalla ohjelmakaudella keskimäärin 2 1⁄4 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin. Vuosien 2009 ja 2010 kasvuodotukset tuntuvat korkeilta, kun otetaan huomioon kansainväliseen tilanteen nopea heikkeneminen ja se, että BKT:n arvioidaan vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä laskevan –3,1 prosenttia edellisvuodesta ja luottamusindikaattorit ovat edelleen huonoja.

| (4) | Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa BKT:n uskotaan supistuvan 3,5 prosenttia vuonna 2009 ja 0,2 prosenttia vuonna 2010. Myös keskipitkän aikavälin kasvuodotuksia voidaan pitää optimistisina verrattuna huomattavasti alhaisempiin potentiaalisen kasvun keskimääräisiin lukuihin, sellaisina kuin molemmat ovat uudelleenlasketettuna ohjelmassa ja komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa. Ohjelmassa esitetyt arviot inflaatiosta, 0,7 prosenttia vuonna 2009 ja 1,8 prosenttia vuonna 2010, vaikuttavat suhteellisen korkeilta, mutta myöhempiä vuosia koskevat arviot ovat realistisia. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa BKT:n uskotaan supistuvan 3,5 prosenttia vuonna 2009 ja 0,2 prosenttia vuonna 2010. Myös keskipitkän aikavälin kasvuodotuksia voidaan pitää optimistisina verrattuna huomattavasti alhaisempiin potentiaalisen kasvun keskimääräisiin lukuihin, sellaisina kuin molemmat ovat uudelleenlasketettuna ohjelmassa ja komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa. Ohjelmassa esitetyt arviot inflaatiosta, 0,7 prosenttia vuonna 2009 ja 1,8 prosenttia vuonna 2010, vaikuttavat suhteellisen korkeilta, mutta myöhempiä vuosia koskevat arviot ovat realistisia.

| (5) | Vuonna 2008 julkisen talouden alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettuun tavoitteeseen, joka oli tasapainoinen rahoitusasema. Tulot suhteessa BKT:hen olivat lopulta 0,4 prosenttia odotettua alhaisemmat ja menot suhteessa BKT:hen taasen 0,8 prosenttia odotettua suuremmat. Huonompi toteutuma on seurausta odotettua pienemmästä BKT:n nimelliskasvusta (2,9 prosenttia eikä huhtikuun 2008 tarkistetussa ohjelmassa arvioitu 4,6 prosenttia) ja siitä, että julkishallinnon maksuja nopeutettiin elvytyssuunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Vuonna 2008 julkisen talouden alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettuun tavoitteeseen, joka oli tasapainoinen rahoitusasema. Tulot suhteessa BKT:hen olivat lopulta 0,4 prosenttia odotettua alhaisemmat ja menot suhteessa BKT:hen taasen 0,8 prosenttia odotettua suuremmat. Huonompi toteutuma on seurausta odotettua pienemmästä BKT:n nimelliskasvusta (2,9 prosenttia eikä huhtikuun 2008 tarkistetussa ohjelmassa arvioitu 4,6 prosenttia) ja siitä, että julkishallinnon maksuja nopeutettiin elvytyssuunnitelmien mukaisesti.

| (6) | Tarkistetun ohjelman mukaan alijäämätavoite on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan on 4,5 prosenttia. Alijäämätilanteen huononemiseen vuonna 2009 vaikuttavat automaattiset vakauttajat (noin 2 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen), vuoden 2009 talousarvioon sisällytetyt elvyttävät toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä alue- ja liittohallitusten finanssipoliittiset elvytyspaketit (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvien ja komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) ennakoidaan nousevan 2 1⁄2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 2 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän selkeämmin (1 prosenttiyksikköä) vuonna 2009. Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä. Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvän finanssipoliittisen elvytyspaketin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi taloutta kasvatetaan aiemmin päätetyillä toimenpiteillä, joilla lisätään kotitalouksien ostovoimaa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämän vuoksi nettovaikutus on noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetun ohjelman mukaan alijäämätavoite on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan on 4,5 prosenttia. Alijäämätilanteen huononemiseen vuonna 2009 vaikuttavat automaattiset vakauttajat (noin 2 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen), vuoden 2009 talousarvioon sisällytetyt elvyttävät toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä alue- ja liittohallitusten finanssipoliittiset elvytyspaketit (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvien ja komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) ennakoidaan nousevan 2 1⁄2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 2 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän selkeämmin (1 prosenttiyksikköä) vuonna 2009. Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä. Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvän finanssipoliittisen elvytyspaketin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi taloutta kasvatetaan aiemmin päätetyillä toimenpiteillä, joilla lisätään kotitalouksien ostovoimaa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämän vuoksi nettovaikutus on noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (7) | Ohjelmassa ei esitetä hyvin perusteltua julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa eikä se täytä vakaus- ja kasvusopimuksen tärkeitä vaatimuksia. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa erityisesti vaaditaan ”yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan”. Käytännesäännöissä lisäksi nimenomaan todetaan, että ohjelmissa on oltava tiedot ”meno- ja tulosuhteista sekä meno- ja tuloeristä eriteltyinä” samoin kuin ”julkistaloudessa alasektoreittain”. Näitä tietoja ei annettu. Ohjelmassa julkisen talouden kokonaisalijäämät supistuvat vuodesta 2011 alkaen. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja siitä, minkälaisilla toimenpiteillä tavoitteisiin pyritään, eikä siitä, miten laajojen tulo- ja menoerien on suunniteltu kehittyvän ja minkälaiset tavoitteet ovat hallinnon eri tasoilla. Julkisen talouden kokonaisalijäämä kasvaa vielä 4 prosenttiin vuonna 2010, mutta supistuu taas 1,5 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Perusjäämä seuraa pääosin samaa uraa. Uudelleenlaskettu rakenteellinen alijäämä huononee vielä 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja paranee sitten asteittain erityisesti vuosina 2012 ja 2013. Ohjelmassa ei vahvisteta keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen suhdannetasoitettuna rahoitusasemana ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka olisi saavutettava ohjelmakauden aikana. Ohjelman mukaan näiden alijäämätavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan korjaavia toimia etenkin siksi, että aiempina vuosina päätettyjen toimenpiteiden ja finanssipoliittisen elvytyspaketin taloutta kasvattava vaikutus jatkuu lähes koko ohjelmakauden. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen velan määräksi arvioidaan 89,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun määrä vuonna 2007 oli 84 prosenttia. Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella tuntuva virta-varanto-korjauserä, joka liittyy pääasiassa pankkien pelastustoimiin (6 prosenttia suhteessa BKT:hen), kasvattaa velkasuhdetta. Ohjelman mukaan velka suhteessa BKT:hen kasvaa 95 prosenttiin vuonna 2010, vakiintuu vuonna 2011 ja supistuu sen jälkeen hieman. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan velkasuhde on noin 96 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittää juuri ja juuri 100 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Ero tarkistettuun ohjelmaan selittyy erilaisilla kasvua ja julkisen talouden alijäämää koskevilla luvuilla. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa ei esitetä hyvin perusteltua julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa eikä se täytä vakaus- ja kasvusopimuksen tärkeitä vaatimuksia. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa erityisesti vaaditaan ”yksityiskohtainen ja määrällinen arviointi budjetti- ja muista talouspoliittisista toimenpiteistä, joita toteutetaan”. Käytännesäännöissä lisäksi nimenomaan todetaan, että ohjelmissa on oltava tiedot ”meno- ja tulosuhteista sekä meno- ja tuloeristä eriteltyinä” samoin kuin ”julkistaloudessa alasektoreittain”. Näitä tietoja ei annettu. Ohjelmassa julkisen talouden kokonaisalijäämät supistuvat vuodesta 2011 alkaen. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja siitä, minkälaisilla toimenpiteillä tavoitteisiin pyritään, eikä siitä, miten laajojen tulo- ja menoerien on suunniteltu kehittyvän ja minkälaiset tavoitteet ovat hallinnon eri tasoilla. Julkisen talouden kokonaisalijäämä kasvaa vielä 4 prosenttiin vuonna 2010, mutta supistuu taas 1,5 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Perusjäämä seuraa pääosin samaa uraa. Uudelleenlaskettu rakenteellinen alijäämä huononee vielä 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja paranee sitten asteittain erityisesti vuosina 2012 ja 2013. Ohjelmassa ei vahvisteta keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen suhdannetasoitettuna rahoitusasemana ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka olisi saavutettava ohjelmakauden aikana. Ohjelman mukaan näiden alijäämätavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan korjaavia toimia etenkin siksi, että aiempina vuosina päätettyjen toimenpiteiden ja finanssipoliittisen elvytyspaketin taloutta kasvattava vaikutus jatkuu lähes koko ohjelmakauden. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen velan määräksi arvioidaan 89,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun määrä vuonna 2007 oli 84 prosenttia. Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella tuntuva virta-varanto-korjauserä, joka liittyy pääasiassa pankkien pelastustoimiin (6 prosenttia suhteessa BKT:hen), kasvattaa velkasuhdetta. Ohjelman mukaan velka suhteessa BKT:hen kasvaa 95 prosenttiin vuonna 2010, vakiintuu vuonna 2011 ja supistuu sen jälkeen hieman. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan velkasuhde on noin 96 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittää juuri ja juuri 100 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Ero tarkistettuun ohjelmaan selittyy erilaisilla kasvua ja julkisen talouden alijäämää koskevilla luvuilla.

| (8) | Vaikka ohjelmaa koskevien oleellisten tietojen puuttuminen ja useiden käytännesääntöjen rikkominen, kuten edellä todettiin, vaikeuttavat suuresti ohjelman arvioimista, on selvää, että julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä koko ohjelmakauden ajan. Ensinnäkin makrotaloudellinen ympäristö on koko ohjelmakauden todennäköisesti huonompi kuin ohjelmassa arvioidaan. Toiseksi (rakenteelliset) tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan toteuttamalla laajoja lisätoimenpiteitä. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja tällaisista toimenpiteistä eikä siitä, miten tavoitteiden perusteena olevien laajojen tulo- ja menoerien on suunniteltu kehittyvän, joten tavoitteiden tukena ei selvästikään ole keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa. Se, että elvytyspaketin pysyväisluonteisia toimenpiteitä ei korvata myöhemmillä säästöillä, lisää edelleen tätä riskiä eikä noudata Eurooppa-neuvostossa 11 päivänä joulukuuta 2008 hyväksytyn Euroopan talouden elvytyssuunnitelman ohjeita. Belgian viranomaisten onnistuminen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on myös vaihdellut (ks. 9 kohta). Hallitus antoi lisäksi pankkialalle huomattavia takuita, jotka saattavat kasvattaa alijäämiä ja velkaa tulevaisuudessa siinä määrin, että takausvastuuseen vedotaan. Alijäämätavoitteisiin kohdistuvien merkittävien heikkenemisriskien vuoksi myös velkasuhde kehittyy todennäköisesti ohjelmassa ennustettua epäsuotuisammin. |
| --- | --- |

(8)

Vaikka ohjelmaa koskevien oleellisten tietojen puuttuminen ja useiden käytännesääntöjen rikkominen, kuten edellä todettiin, vaikeuttavat suuresti ohjelman arvioimista, on selvää, että julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä koko ohjelmakauden ajan. Ensinnäkin makrotaloudellinen ympäristö on koko ohjelmakauden todennäköisesti huonompi kuin ohjelmassa arvioidaan. Toiseksi (rakenteelliset) tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan toteuttamalla laajoja lisätoimenpiteitä. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja tällaisista toimenpiteistä eikä siitä, miten tavoitteiden perusteena olevien laajojen tulo- ja menoerien on suunniteltu kehittyvän, joten tavoitteiden tukena ei selvästikään ole keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa. Se, että elvytyspaketin pysyväisluonteisia toimenpiteitä ei korvata myöhemmillä säästöillä, lisää edelleen tätä riskiä eikä noudata Eurooppa-neuvostossa 11 päivänä joulukuuta 2008 hyväksytyn Euroopan talouden elvytyssuunnitelman ohjeita. Belgian viranomaisten onnistuminen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on myös vaihdellut (ks. 9 kohta). Hallitus antoi lisäksi pankkialalle huomattavia takuita, jotka saattavat kasvattaa alijäämiä ja velkaa tulevaisuudessa siinä määrin, että takausvastuuseen vedotaan. Alijäämätavoitteisiin kohdistuvien merkittävien heikkenemisriskien vuoksi myös velkasuhde kehittyy todennäköisesti ohjelmassa ennustettua epäsuotuisammin.

| (9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen lähinnä eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Tämä on seurausta muun muassa siitä, ettei Belgia ole vielä uudistanut eläkejärjestelmää riittävästi tosiasiallisen eläkeiän nostamiseksi ja kustannusten karsimiseksi. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman arvioitua lähtöasetelmaa huonompi, mikä vesittää hieman julkisen talouden alkuasetelman lieventävää vaikutusta kestävyyskuiluun. Jos lähtökohdaksi otetaan komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema, kestävyyskuilu syvenee huomattavasti. Lisäksi bruttovelka suhteessa BKT:hen ylittää nykyisellään reilusti perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksilla lisättäisiin potentiaalista kasvua ja vähennettäisiin – yhdessä korkeiden perusylijäämien kanssa – julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka ovat nyt keskitasolla. Finanssikriisiin liittyvät toimet voivat johtaa siihen, että velkasuhde kasvaa ohjelmassa arvioitua nopeammin, jos kustannuksia ei saada tulevaisuudessa katettua. |
| --- | --- |

(9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen lähinnä eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Tämä on seurausta muun muassa siitä, ettei Belgia ole vielä uudistanut eläkejärjestelmää riittävästi tosiasiallisen eläkeiän nostamiseksi ja kustannusten karsimiseksi. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman arvioitua lähtöasetelmaa huonompi, mikä vesittää hieman julkisen talouden alkuasetelman lieventävää vaikutusta kestävyyskuiluun. Jos lähtökohdaksi otetaan komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema, kestävyyskuilu syvenee huomattavasti. Lisäksi bruttovelka suhteessa BKT:hen ylittää nykyisellään reilusti perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksilla lisättäisiin potentiaalista kasvua ja vähennettäisiin – yhdessä korkeiden perusylijäämien kanssa – julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka ovat nyt keskitasolla. Finanssikriisiin liittyvät toimet voivat johtaa siihen, että velkasuhde kasvaa ohjelmassa arvioitua nopeammin, jos kustannuksia ei saada tulevaisuudessa katettua.

| (10) | Belgia on onnistunut vuoteen 2007 asti pitämään rahoitusasemansa lähestulkoon tasapainoisena (3). Julkisen talouden tavoitteet ovat kuitenkin vakausohjelman tarkistuksissa toistuvasti olleet lepsuja myös silloin, kun makrotaloudellinen tilanne on ollut suhteellisen hyvä. Tulokset on lisäksi saavutettu osittain alijäämää supistavilla kertaluonteisilla toimenpiteillä, jotka vaikuttavat tulevaisuuden talousarvioihin negatiivisesti, ja korkomenojen pienentyessä. Nyt kun elvytystoimenpiteiden korjaamiseen ja velkasuuntauksen kääntämiseen taas alaspäin tarvitaan mittavampia vakautustoimia, talousarviokehyksen on mahdollisesti oltava tiukempi ja erityisesti sisällettävä monivuotiset ja sitovat menokatot sekä hallituksen eri tasojen väliset sopimukset talousarviosta. Lisäksi on otettava käyttöön täytäntöönpanojärjestelmä, jolla julkisen talouden tavoitteisiin pyrkiminen varmistetaan. |
| --- | --- |

(10)

Belgia on onnistunut vuoteen 2007 asti pitämään rahoitusasemansa lähestulkoon tasapainoisena (3). Julkisen talouden tavoitteet ovat kuitenkin vakausohjelman tarkistuksissa toistuvasti olleet lepsuja myös silloin, kun makrotaloudellinen tilanne on ollut suhteellisen hyvä. Tulokset on lisäksi saavutettu osittain alijäämää supistavilla kertaluonteisilla toimenpiteillä, jotka vaikuttavat tulevaisuuden talousarvioihin negatiivisesti, ja korkomenojen pienentyessä. Nyt kun elvytystoimenpiteiden korjaamiseen ja velkasuuntauksen kääntämiseen taas alaspäin tarvitaan mittavampia vakautustoimia, talousarviokehyksen on mahdollisesti oltava tiukempi ja erityisesti sisällettävä monivuotiset ja sitovat menokatot sekä hallituksen eri tasojen väliset sopimukset talousarviosta. Lisäksi on otettava käyttöön täytäntöönpanojärjestelmä, jolla julkisen talouden tavoitteisiin pyrkiminen varmistetaan.

| (11) | Belgian hallitus toteutti finanssikriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä rahoitussektorin vakauden varmistamiseksi. Ensinnäkin se antoi neljälle suurelle rahoituslaitokselle pääomatukea, jonka määrä on noin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toiseksi se takasi joidenkin systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten tietyt riskialttiit omaisuuserät. Kolmanneksi hallitus lupasi antaa pyynnöstä ja tietyin ehdoin takuut pankkien liikkeeseen laskemille rahan tukkumarkkinoiden ja pankkienvälisille veloille. Nämä takuut, joiden määrä on enintään yli kolmannes suhteessa BKT:n enimmäismäärään, myönnetään maksua vastaan eivätkä ne vaikuta alijäämään, jollei takausvastuuseen vedota. Belgian hallitus antoi lisäksi takuun kaikille yksityisille pankkitalletuksille 100 000 euroon saakka ja laajensi sen koskemaan myös joitakin vakuutustuotteita (maksua vastaan). |
| --- | --- |

(11)

Belgian hallitus toteutti finanssikriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä rahoitussektorin vakauden varmistamiseksi. Ensinnäkin se antoi neljälle suurelle rahoituslaitokselle pääomatukea, jonka määrä on noin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toiseksi se takasi joidenkin systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten tietyt riskialttiit omaisuuserät. Kolmanneksi hallitus lupasi antaa pyynnöstä ja tietyin ehdoin takuut pankkien liikkeeseen laskemille rahan tukkumarkkinoiden ja pankkienvälisille veloille. Nämä takuut, joiden määrä on enintään yli kolmannes suhteessa BKT:n enimmäismäärään, myönnetään maksua vastaan eivätkä ne vaikuta alijäämään, jollei takausvastuuseen vedota. Belgian hallitus antoi lisäksi takuun kaikille yksityisille pankkitalletuksille 100 000 euroon saakka ja laajensi sen koskemaan myös joitakin vakuutustuotteita (maksua vastaan).

| (12) | Belgia on talouskriisin edessä toteuttanut joukon elvytystoimenpiteitä. Liittohallituksen paketin, jonka vaikutus talousarvioon on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, tarkoituksena on i) tarjota (likviditeetti)tukea yrityksille viranomaisten maksuja nopeuttamalla ja maksujärjestelyjä helpottamalla, ii) varmistaa kotitalouksien ostovoima korkeammilla työttömyyskorvauksilla, iii) tukea työllisyyttä pienentämällä työntekijöiden verokiilaa ja iv) edistää investointeja alentamalla arvonlisäveroa asuntorakentamisessa ja tekemällä julkisia lisäinvestointeja pääasiassa infrastruktuureihin. Aluehallitusten paketeissa on keskitytty enemmän varmistamaan, että yritykset, etenkin pk-yritykset ja toimintaansa aloittavat yritykset, saavat rahoitusta ja että julkisia investointeja nopeutetaan. Koska julkisessa taloudessa on rajoitetusti liikkumavaraa, finanssipoliittinen elvytyspaketti vaikuttaa riittävältä laskusuhdannetta ajatellen. Useimmat toimenpiteet ovat pitkälti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia, ja meno- ja tulopuoli ovat paketissa hyvin tasapainossa. Työntekijöiden verokiilan pienentäminen, joka koskee pääosin kaikkia työntekijöitä, ja lämmitystuki, jonka saavat kaikki kotitaloudet, eivät kuitenkaan vaikuta riittävän hyvin kohdennetuilta. Lisäksi osa elvytystoimista, kuten investointipaketit ja työvoimakustannusten vähennykset, voivat olla jo myöhässä kriisin välittömien vaikutusten lieventämisen kannalta. Toimenpiteitä elvytyksen pysyväisluonteisten toimien (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010) korvaamiseksi, etenkin työntekijöiden verokiilan pienentämisen osalta, ei ole suunniteltu edes lähivuosille. Paketeissa on vain vähän rakenteellisia toimenpiteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi aktiivisen työmarkkinapolitiikan parantaminen, työntekijöiden verokiilan pienentäminen entisestään sekä tutkimuksen ja kehityksen tukeminen. Nämä toimenpiteet lieventänevät potentiaalisen kasvun pienentymistä, ja niillä voidaan yhdessä tuotemarkkinauudistusten kanssa vastata talouden pitkän aikavälin haasteisiin. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan rakenteelliseen uudistusohjelmaan ja maakohtaiseen suositukseen, jonka neuvosto hyväksyi 28. huhtikuuta. On hyvä, että elvytyspaketeissa on rakenteellisia toimenpiteitä, vaikka ne eivät vaikuta riittävän kattavilta, jotta ne olisivat tehokkaita ratkaistaessa pitemmän aikavälin ongelmia, joita ovat esimerkiksi julkisen talouden kestävyys ja työmarkkinoiden toimivuus. |
| --- | --- |

(12)

Belgia on talouskriisin edessä toteuttanut joukon elvytystoimenpiteitä. Liittohallituksen paketin, jonka vaikutus talousarvioon on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, tarkoituksena on i) tarjota (likviditeetti)tukea yrityksille viranomaisten maksuja nopeuttamalla ja maksujärjestelyjä helpottamalla, ii) varmistaa kotitalouksien ostovoima korkeammilla työttömyyskorvauksilla, iii) tukea työllisyyttä pienentämällä työntekijöiden verokiilaa ja iv) edistää investointeja alentamalla arvonlisäveroa asuntorakentamisessa ja tekemällä julkisia lisäinvestointeja pääasiassa infrastruktuureihin. Aluehallitusten paketeissa on keskitytty enemmän varmistamaan, että yritykset, etenkin pk-yritykset ja toimintaansa aloittavat yritykset, saavat rahoitusta ja että julkisia investointeja nopeutetaan. Koska julkisessa taloudessa on rajoitetusti liikkumavaraa, finanssipoliittinen elvytyspaketti vaikuttaa riittävältä laskusuhdannetta ajatellen. Useimmat toimenpiteet ovat pitkälti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia, ja meno- ja tulopuoli ovat paketissa hyvin tasapainossa. Työntekijöiden verokiilan pienentäminen, joka koskee pääosin kaikkia työntekijöitä, ja lämmitystuki, jonka saavat kaikki kotitaloudet, eivät kuitenkaan vaikuta riittävän hyvin kohdennetuilta. Lisäksi osa elvytystoimista, kuten investointipaketit ja työvoimakustannusten vähennykset, voivat olla jo myöhässä kriisin välittömien vaikutusten lieventämisen kannalta. Toimenpiteitä elvytyksen pysyväisluonteisten toimien (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010) korvaamiseksi, etenkin työntekijöiden verokiilan pienentämisen osalta, ei ole suunniteltu edes lähivuosille. Paketeissa on vain vähän rakenteellisia toimenpiteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi aktiivisen työmarkkinapolitiikan parantaminen, työntekijöiden verokiilan pienentäminen entisestään sekä tutkimuksen ja kehityksen tukeminen. Nämä toimenpiteet lieventänevät potentiaalisen kasvun pienentymistä, ja niillä voidaan yhdessä tuotemarkkinauudistusten kanssa vastata talouden pitkän aikavälin haasteisiin. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan rakenteelliseen uudistusohjelmaan ja maakohtaiseen suositukseen, jonka neuvosto hyväksyi 28. huhtikuuta. On hyvä, että elvytyspaketeissa on rakenteellisia toimenpiteitä, vaikka ne eivät vaikuta riittävän kattavilta, jotta ne olisivat tehokkaita ratkaistaessa pitemmän aikavälin ongelmia, joita ovat esimerkiksi julkisen talouden kestävyys ja työmarkkinoiden toimivuus.

| (13) | Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna ja ottaen huomioon julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit. Tämä on osittain osoitus siitä, että Belgian hallitus ottaa huomioon Euroopan talouden elvytyssuunnitelman. Sen jälkeen finanssipolitiikan viritys on ohjelman mukaan pääpiirteissään neutraali vuosina 2010 ja 2011 ja rajoittava vuodesta 2012 alkaen. Virityksen arvioiminen vuodesta 2010 eteenpäin oli varsin vaikeaa, koska ohjelmasta ei ollut käytettävissä kaikkia tietoja, mutta vaikuttaa siltä, että julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä, joihin viittaa muun muassa se, ettei tavoitteiden tukena ole vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettua keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa. Sen vuoksi finanssipolitiikan viritys säilynee elvyttävänä vuoteen 2011 asti ja on sen jälkeen parhaimmillaan neutraali. Ohjelman mukaan kokonaisalijäämä alittaa viitearvon vasta vuonna 2012. Tällainen ura ei vaikuta asianmukaiselta, kun otetaan huomioon julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvat riskit. Näitä ovat muun muassa erittäin korkea julkinen velka-aste, joka ei ohjelmakaudella edes lähene riittävästi viitearvoa, sekä rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteistä johtuvat huomattavat vastuusitoumukset. |
| --- | --- |

(13)

Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvyttävä rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna ja ottaen huomioon julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit. Tämä on osittain osoitus siitä, että Belgian hallitus ottaa huomioon Euroopan talouden elvytyssuunnitelman. Sen jälkeen finanssipolitiikan viritys on ohjelman mukaan pääpiirteissään neutraali vuosina 2010 ja 2011 ja rajoittava vuodesta 2012 alkaen. Virityksen arvioiminen vuodesta 2010 eteenpäin oli varsin vaikeaa, koska ohjelmasta ei ollut käytettävissä kaikkia tietoja, mutta vaikuttaa siltä, että julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä, joihin viittaa muun muassa se, ettei tavoitteiden tukena ole vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettua keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa. Sen vuoksi finanssipolitiikan viritys säilynee elvyttävänä vuoteen 2011 asti ja on sen jälkeen parhaimmillaan neutraali. Ohjelman mukaan kokonaisalijäämä alittaa viitearvon vasta vuonna 2012. Tällainen ura ei vaikuta asianmukaiselta, kun otetaan huomioon julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvat riskit. Näitä ovat muun muassa erittäin korkea julkinen velka-aste, joka ei ohjelmakaudella edes lähene riittävästi viitearvoa, sekä rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteistä johtuvat huomattavat vastuusitoumukset.

| (14) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että tarkistetusta ohjelmasta puuttuu edelleen huomattava määrä pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4), vaikka asiakirjat toimitettiin neljä kuukautta virallisen määräajan päättymisen jälkeen. Tietojen puuttuminen haittasi huomattavasti neuvostoa sen arvioidessa ohjelmaa ja erityisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa. |
| --- | --- |

(14)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että tarkistetusta ohjelmasta puuttuu edelleen huomattava määrä pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4), vaikka asiakirjat toimitettiin neljä kuukautta virallisen määräajan päättymisen jälkeen. Tietojen puuttuminen haittasi huomattavasti neuvostoa sen arvioidessa ohjelmaa ja erityisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa.

| (15) | Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että talouden laskusuhdanne tulee vaikuttamaan Belgian julkiseen talouteen, jonka lähtökohta oli korkean julkisen velka-asteen vuoksi suhteellisen epäsuotuisa. Vuonna 2009 finanssipolitiikan viritys on elvyttävä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Siinä näkyy erityisesti se, että korkea velka-aste rajoittaa finanssipoliittisia elvytystoimia. Julkisen talouden rahoitusasema ylittää 3 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan alijäämän viitearvon vuonna 2009. Samaan aikaan julkisen bruttovelan suhteessa BKT:hen, joka alkoi rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteiden vuoksi kasvaa jälleen vuonna 2008, odotetaan jatkavan kasvuaan. Velka oli juuri tippunut 134 prosentista vuonna 1993 84 prosenttiin vuonna 2007. Tarkistetun ohjelman vakauttamisuralla pyritään saamaan kokonaisalijäämiä asteittain supistettua, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys saataisiin varmistettua. Ohjelmaa koskevien oleellisten tietojen, esimerkiksi meno- ja tulosuhteiden puuttuminen, puuttuminen on haitannut merkittävästi sen arvioimista, ovatko ohjelman alijäämä- ja velkatavoitteet uskottavia. Tavoitteiden perusteiden puuttuminen viittaa siihen, ettei tavoitteiden tukena ole vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettua hyvin perusteltua julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa. Uraan kohdistuu koko ohjelmakauden ajan selkeä heikkenemisriski, joka juontuu suotuisista makrotaloudellisista oletuksista ja perustana olevien toimenpiteiden puuttumisesta. Kun lisäksi otetaan huomioon velkakehitys ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, ohjelma ei ole riittävän kunnianhimoinen sellaisten päättäväisten oikaisujen suhteen, joilla alijäämä saataisiin korjattua taloudellisen tilanteen parantuessa. |
| --- | --- |

(15)

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että talouden laskusuhdanne tulee vaikuttamaan Belgian julkiseen talouteen, jonka lähtökohta oli korkean julkisen velka-asteen vuoksi suhteellisen epäsuotuisa. Vuonna 2009 finanssipolitiikan viritys on elvyttävä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Siinä näkyy erityisesti se, että korkea velka-aste rajoittaa finanssipoliittisia elvytystoimia. Julkisen talouden rahoitusasema ylittää 3 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan alijäämän viitearvon vuonna 2009. Samaan aikaan julkisen bruttovelan suhteessa BKT:hen, joka alkoi rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteiden vuoksi kasvaa jälleen vuonna 2008, odotetaan jatkavan kasvuaan. Velka oli juuri tippunut 134 prosentista vuonna 1993 84 prosenttiin vuonna 2007. Tarkistetun ohjelman vakauttamisuralla pyritään saamaan kokonaisalijäämiä asteittain supistettua, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys saataisiin varmistettua. Ohjelmaa koskevien oleellisten tietojen, esimerkiksi meno- ja tulosuhteiden puuttuminen, puuttuminen on haitannut merkittävästi sen arvioimista, ovatko ohjelman alijäämä- ja velkatavoitteet uskottavia. Tavoitteiden perusteiden puuttuminen viittaa siihen, ettei tavoitteiden tukena ole vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettua hyvin perusteltua julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa. Uraan kohdistuu koko ohjelmakauden ajan selkeä heikkenemisriski, joka juontuu suotuisista makrotaloudellisista oletuksista ja perustana olevien toimenpiteiden puuttumisesta. Kun lisäksi otetaan huomioon velkakehitys ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, ohjelma ei ole riittävän kunnianhimoinen sellaisten päättäväisten oikaisujen suhteen, joilla alijäämä saataisiin korjattua taloudellisen tilanteen parantuessa.

Edellä esitetyn arvion perusteella Belgiaa kehotetaan

| i) | toimittamaan 20 päivään syyskuuta mennessä täydennetyn ohjelman, joka sisältää hyvin perustellun julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian, ja noudattamaan paremmin käytännesääntöjen tietovaatimuksia erityisesti pakollisten tietojen osalta; |
| --- | --- |

i)

toimittamaan 20 päivään syyskuuta mennessä täydennetyn ohjelman, joka sisältää hyvin perustellun julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian, ja noudattamaan paremmin käytännesääntöjen tietovaatimuksia erityisesti pakollisten tietojen osalta;

| ii) | toteuttamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat elvytystoimet suunnitellulla tavalla välttäen samalla rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä entisestään vuonna 2009 ja jatkamaan julkisen talouden vakauttamista vuodesta 2010 alkaen, jolloin taloudellisen tilanteen uskotaan paranevan, sekä nopeuttamaan rakenteellisia vakauttamispyrkimyksiä vuonna 2011; |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat elvytystoimet suunnitellulla tavalla välttäen samalla rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä entisestään vuonna 2009 ja jatkamaan julkisen talouden vakauttamista vuodesta 2010 alkaen, jolloin taloudellisen tilanteen uskotaan paranevan, sekä nopeuttamaan rakenteellisia vakauttamispyrkimyksiä vuonna 2011;

| iii) | parantamaan julkista taloudenpitoa ottamalla käyttöön tiukempi talousarviokehys, jossa on erityisesti monivuotiset ja sitovat menokatot sekä hallituksen eri tasojen väliset sopimukset talousarviosta, ja myös ottamalla käyttöön täytäntöönpanojärjestelmä, jolla julkisen talouden tavoitteisiin pyrkiminen varmistetaan; |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkista taloudenpitoa ottamalla käyttöön tiukempi talousarviokehys, jossa on erityisesti monivuotiset ja sitovat menokatot sekä hallituksen eri tasojen väliset sopimukset talousarviosta, ja myös ottamalla käyttöön täytäntöönpanojärjestelmä, jolla julkisen talouden tavoitteisiin pyrkiminen varmistetaan;

| iv) | toteuttamaan julkisen talouden vakauttamispyrkimysten lisäksi sosiaaliturvajärjestelmän sekä työ- ja tuotemarkkinoiden rakenteellisia uudistuksia, joilla lisätään potentiaalista kasvua, korotetaan työllisyysastetta ja vähennetään ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvia menoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

iv)

toteuttamaan julkisen talouden vakauttamispyrkimysten lisäksi sosiaaliturvajärjestelmän sekä työ- ja tuotemarkkinoiden rakenteellisia uudistuksia, joilla lisätään potentiaalista kasvua, korotetaan työllisyysastetta ja vähennetään ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvia menoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä (% muutos) | VO huhtikuu 2009 | 2,8 | 1,1 | -1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| KOM kevät 2009 | 2,8 | 1,2 | -3,5 | -0,2 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | – | – |
| YKHI-inflaatio (%) | VO huhtikuu 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| KOM kevät 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | – | – |
| Tuotantokuilu (5) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 2,3 | 1,5 | -1,9 | -2,7 | -1,9 | -1,2 | -0,6 |
| KOM kevät 2009 (6) | 2,5 | 1,9 | -2,6 | -3,8 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 0,3 | -0,1 | -0,4 | -0,5 | -0,8 | – | – |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | – | – | – | – | – | – | – |
| KOM kevät 2009 | 2,1 | -2,1 | -2,5 | -2,6 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | – | – | – | – | – | – | – |
| Julkisen talouden tulot (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | – | – | – | – |
| KOM kevät 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | – | – |
| Julkisen talouden menot (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | – | – | – | – |
| KOM kevät 2009 | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | – | – |
| Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -0,2 | -1,2 | -3,4 | -4,0 | -3,4 | -2,6 | -1,5 |
| KOM kevät 2009 | -0,2 | -1,2 | -4,5 | -6,1 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | -0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | – | – |
| Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | -0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| KOM kevät 2009 | 3,6 | 2,5 | -0,6 | -2,1 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | – | – |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5) (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -1,5 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| KOM kevät 2009 | -1,6 | -2,2 | -3,1 | -4,0 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | -0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | – | – |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7) (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -1,3 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| KOM kevät 2009 | -1,5 | -2,2 | -3,2 | -4,0 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | -0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | – | – |
| Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| KOM kevät 2009 | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | – | – | – |
| VO huhtikuu 2008 | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | – | – |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

BKT:n määrä (% muutos)

VO huhtikuu 2009

2,8

1,1

-1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

KOM kevät 2009

2,8

1,2

-3,5

-0,2

–

–

–

VO huhtikuu 2008

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

–

–

YKHI-inflaatio (%)

VO huhtikuu 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

KOM kevät 2009

1,8

4,5

0,3

1,2

–

–

–

VO huhtikuu 2008

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

–

–

Tuotantokuilu (5) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

2,3

1,5

-1,9

-2,7

-1,9

-1,2

-0,6

KOM kevät 2009 (6)

2,5

1,9

-2,6

-3,8

–

–

–

VO huhtikuu 2008

0,3

-0,1

-0,4

-0,5

-0,8

–

–

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

–

–

–

–

–

–

–

KOM kevät 2009

2,1

-2,1

-2,5

-2,6

–

–

–

VO huhtikuu 2008

–

–

–

–

–

–

–

Julkisen talouden tulot (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

48,1

48,6

48,2

–

–

–

–

KOM kevät 2009

48,1

48,6

48,4

48,2

–

–

–

VO huhtikuu 2008

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

–

–

Julkisen talouden menot (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

48,3

49,8

51,6

–

–

–

–

KOM kevät 2009

48,3

49,8

52,9

54,3

–

–

–

VO huhtikuu 2008

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

–

–

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-0,2

-1,2

-3,4

-4,0

-3,4

-2,6

-1,5

KOM kevät 2009

-0,2

-1,2

-4,5

-6,1

–

–

–

VO huhtikuu 2008

-0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

–

–

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

3,6

2,5

0,4

-0,1

0,6

1,5

2,5

KOM kevät 2009

3,6

2,5

-0,6

-2,1

–

–

–

VO huhtikuu 2008

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

–

–

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5) (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-1,5

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

KOM kevät 2009

-1,6

-2,2

-3,1

-4,0

–

–

–

VO huhtikuu 2008

-0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

–

–

Rakenteellinen rahoitusasema (7) (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-1,3

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

KOM kevät 2009

-1,5

-2,2

-3,2

-4,0

–

–

–

VO huhtikuu 2008

-0,3

0

0,5

1,0

1,4

–

–

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

KOM kevät 2009

84,0

89,6

95,7

100,9

–

–

–

VO huhtikuu 2008

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

–

–

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Ei kuitenkaan vuonna 2005, jolloin alijäämä oli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun hallitus otti vastuulleen kansallisen rautatieyhtiön velan.

(4)  Erityisesti tiedoista puuttuivat sektorikohtaiset rahoitusasemat sekä julkisen talouden tavoitteiden jakautuminen meno- ja tulopuoleen ja hallituksen eri tasojen kesken vuodesta 2010 alkaen.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 % vuonna 2007, 1,7 % vuonna 2008 ja 1,0 % vuosina 2009 ja 2010.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämää lisäävä) ja komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämää lisäävä) ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämää supistava).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/7

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009,

Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008-2013

2009/C 166/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 7 päivänä heinäkuuta 2009 Itävallan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 7 päivänä heinäkuuta 2009 Itävallan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2013.

| (2) | Maailmanlaajuisen finanssikriisin välittömät vaikutukset Itävallan talouteen ovat olleet suhteellisen rajalliset, vaikka rahoitussektori kärsi varsinkin pankkien ulkomaantoiminnasta Keski- ja Itä-Euroopassa saatavien voittojen huomattavasta pienenemisestä vuonna 2008. Maailmanlaajuisen taantuman vaikutukset näkyvät Itävallan pienessä ja hyvin vientisuuntautuneessa taloudessa ennen kaikkea kansainvälisen kaupan supistumisena ulkomaisen kysynnän vuonna 2009 kärsimien takaiskujen vuoksi. Eniten kärsinee teollisuus, sillä tavaraviennin odotetaan laskevan jyrkästi, minkä vuoksi myös yksityiset kiinteät investoinnit vähenevät. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon kasvu supistuu 4 prosenttia vuonna 2009 ja vuonna 2010 se jää nollakasvuun. Työttömyyden kasvua on tähän asti pidetty kurissa vähentämällä ylitöitä ja soveltamalla lyhennettyä työaikaa, mutta talouden siirtyessä taantumaan työttömyysaste noussee jyrkästi vuoden 2008 3,8 prosentista 7 prosenttiin vuonna 2010. Tästä syystä automaattisten vakauttajien aiheuttamat huomattavat valtiontulojen menetykset ja lisämenot (arviolta 21⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009) sekä yritystoiminnan ja kotitalouksien tulojen ylläpitämiseksi ja rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi toteutetut harkinnanvaraiset toimenpiteet (arviolta 11⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009) vaikuttavat voimakkaasti Itävallan julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(2)

Maailmanlaajuisen finanssikriisin välittömät vaikutukset Itävallan talouteen ovat olleet suhteellisen rajalliset, vaikka rahoitussektori kärsi varsinkin pankkien ulkomaantoiminnasta Keski- ja Itä-Euroopassa saatavien voittojen huomattavasta pienenemisestä vuonna 2008. Maailmanlaajuisen taantuman vaikutukset näkyvät Itävallan pienessä ja hyvin vientisuuntautuneessa taloudessa ennen kaikkea kansainvälisen kaupan supistumisena ulkomaisen kysynnän vuonna 2009 kärsimien takaiskujen vuoksi. Eniten kärsinee teollisuus, sillä tavaraviennin odotetaan laskevan jyrkästi, minkä vuoksi myös yksityiset kiinteät investoinnit vähenevät. Komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon kasvu supistuu 4 prosenttia vuonna 2009 ja vuonna 2010 se jää nollakasvuun. Työttömyyden kasvua on tähän asti pidetty kurissa vähentämällä ylitöitä ja soveltamalla lyhennettyä työaikaa, mutta talouden siirtyessä taantumaan työttömyysaste noussee jyrkästi vuoden 2008 3,8 prosentista 7 prosenttiin vuonna 2010. Tästä syystä automaattisten vakauttajien aiheuttamat huomattavat valtiontulojen menetykset ja lisämenot (arviolta 21⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009) sekä yritystoiminnan ja kotitalouksien tulojen ylläpitämiseksi ja rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi toteutetut harkinnanvaraiset toimenpiteet (arviolta 11⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009) vaikuttavat voimakkaasti Itävallan julkiseen talouteen.

| (3) | Huhtikuun 2009 vakausohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu putoaa vuoden 2008 1,8 prosentista - 2,2 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 1,6 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä vuonna 2013. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin. Varsinkin vientiä ja pääoman bruttomuodostusta koskevat ohjelman oletukset ovat vuonna 2009 selvästi optimistisia. Nopean elpymisen ansiosta vuodesta 2010 alkaen kokonaistuotannon kasvun ennustetaan saavuttavan jälleen potentiaalisen tasonsa jo vuonna 2011. Ohjelman inflaatioennusteet (0,6 prosenttia vuonna 2009 ja 1,1 prosenttia vuonna 2010) vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Huhtikuun 2009 vakausohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu putoaa vuoden 2008 1,8 prosentista - 2,2 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 1,6 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä vuonna 2013. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin. Varsinkin vientiä ja pääoman bruttomuodostusta koskevat ohjelman oletukset ovat vuonna 2009 selvästi optimistisia. Nopean elpymisen ansiosta vuodesta 2010 alkaen kokonaistuotannon kasvun ennustetaan saavuttavan jälleen potentiaalisen tasonsa jo vuonna 2011. Ohjelman inflaatioennusteet (0,6 prosenttia vuonna 2009 ja 1,1 prosenttia vuonna 2010) vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Vuonna 2008 valtion alijäämä oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä oli hieman vähemmän kuin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettu 0,6 prosentin tavoite. Odotettua parempi tulojen toteutuma johtui pääasiassa vuoden 2007 kerrannaisvaikutuksista. Nämä lisätulot kattavat hyvinkin nopeamman inflaation vuoksi pienentyneen kotitalouksien ostovoiman tukemiseksi toteutetuista uusista toimintapoliittisista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät pienituloisten palkansaajien sosiaaliturvamaksujen alentaminen ja sosiaalisavustusten korottaminen, kuten suuremmat eläke-etuudet ja energiakustannuksiin liittyvät avustukset. Tämän vuoksi menojen suhde BKT:hen oli noin 1⁄2 prosenttiyksikköä ennakoitua suurempi. Taloustilanteen rajut muutokset vaikuttivat julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2008 kaiken kaikkiaan vain hyvin vähän. Tulojen vähenemisen ja valtion vakauttamistoimenpiteiden vaikutukset alkavat näkyä vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Vuonna 2008 valtion alijäämä oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä oli hieman vähemmän kuin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettu 0,6 prosentin tavoite. Odotettua parempi tulojen toteutuma johtui pääasiassa vuoden 2007 kerrannaisvaikutuksista. Nämä lisätulot kattavat hyvinkin nopeamman inflaation vuoksi pienentyneen kotitalouksien ostovoiman tukemiseksi toteutetuista uusista toimintapoliittisista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät pienituloisten palkansaajien sosiaaliturvamaksujen alentaminen ja sosiaalisavustusten korottaminen, kuten suuremmat eläke-etuudet ja energiakustannuksiin liittyvät avustukset. Tämän vuoksi menojen suhde BKT:hen oli noin 1⁄2 prosenttiyksikköä ennakoitua suurempi. Taloustilanteen rajut muutokset vaikuttivat julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2008 kaiken kaikkiaan vain hyvin vähän. Tulojen vähenemisen ja valtion vakauttamistoimenpiteiden vaikutukset alkavat näkyä vuodesta 2009 alkaen.

| (5) | Tarkistetussa vakausohjelmassa julkisen talouden tavoitteena vuonna 2009 on 3,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty arvio oli 4,2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Hallitus on toteuttanut mittavia harkinnanvaraisia finanssipoliittisia vastatoimia, joiden suuruus on noin 1,4–1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (3). Eräät toimenpiteistä toteutettiin jo vuonna 2008 kotitalouksien ostovoiman suojaamiseksi inflaation kiihtyessä, mutta suurimman osan vaikutus näkyy myös vuonna 2009 ja 2010 (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Harkinnanvaraisten toimenpiteiden lisäksi käytetään automaattisia vakauttajia, joiden elvyttävä vaikutus on 13⁄4 prosenttia vuonna 2009 ja 1⁄4 prosenttia vuonna 2010 suhteessa BKT:hen (4). Lisäksi valtionyritysten talousarvion ulkopuolisten rakennushankkeiden aikaistamisen vaikutus voi olla vielä 1⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan viritys on elvyttävä rakenteellisen rahoitusaseman supistumisella mitattuna. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa vakausohjelmassa julkisen talouden tavoitteena vuonna 2009 on 3,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty arvio oli 4,2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Hallitus on toteuttanut mittavia harkinnanvaraisia finanssipoliittisia vastatoimia, joiden suuruus on noin 1,4–1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (3). Eräät toimenpiteistä toteutettiin jo vuonna 2008 kotitalouksien ostovoiman suojaamiseksi inflaation kiihtyessä, mutta suurimman osan vaikutus näkyy myös vuonna 2009 ja 2010 (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Harkinnanvaraisten toimenpiteiden lisäksi käytetään automaattisia vakauttajia, joiden elvyttävä vaikutus on 13⁄4 prosenttia vuonna 2009 ja 1⁄4 prosenttia vuonna 2010 suhteessa BKT:hen (4). Lisäksi valtionyritysten talousarvion ulkopuolisten rakennushankkeiden aikaistamisen vaikutus voi olla vielä 1⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan viritys on elvyttävä rakenteellisen rahoitusaseman supistumisella mitattuna.

| (6) | Itävallan keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa julkisen talouden tasapaino. Tämä muodostaa osan kattavammasta kolmipilarisesta julkisen talouden strategiasta, johon sisältyy myös julkisia investointeja koskevia ohjelmia ja julkishallinnon rakenneuudistus. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan entisestään 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja pysyttelevän tällä tasolla vuoteen 2012 asti. Vuonna 2013 alijäämä supistunee hieman 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei siksi saavuteta ohjelmakaudella. Kriisin vuoksi toteutettujen finanssipoliittisten elvyttämistoimien vuoksi menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,6 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2010. Samaan aikaan tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan laskevan 1,7 prosenttiyksikköä ottaen huomioon harkinnanvaraiset veroleikkaukset ja veropohjien heikkeneminen suhdanteiden vuoksi. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella käyttäen yhteisesti sovittua menetelmää) ennakoidaan kasvavan 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja edelleen noin 4 prosenttiin vuosina 2010–2012. Huomattava osa elvytysohjelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on pysyviä, jolloin kriisin vuoksi käyttöönotettuja toimintaperiaatteita ei ole ehkä mahdollista peruuttaa. Julkinen bruttovelkasuhde oli vuonna 2008 62,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan kasvavan noin 16 prosenttiyksikköä vuoteen 2013 mennessä. Valtion alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella velkasuhdetta kasvattaa tuntuva virta–varanto-korjauserä, jossa ennen kaikkea näkyvät rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteet. |
| --- | --- |

(6)

Itävallan keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa julkisen talouden tasapaino. Tämä muodostaa osan kattavammasta kolmipilarisesta julkisen talouden strategiasta, johon sisältyy myös julkisia investointeja koskevia ohjelmia ja julkishallinnon rakenneuudistus. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan entisestään 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja pysyttelevän tällä tasolla vuoteen 2012 asti. Vuonna 2013 alijäämä supistunee hieman 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei siksi saavuteta ohjelmakaudella. Kriisin vuoksi toteutettujen finanssipoliittisten elvyttämistoimien vuoksi menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,6 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2010. Samaan aikaan tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan laskevan 1,7 prosenttiyksikköä ottaen huomioon harkinnanvaraiset veroleikkaukset ja veropohjien heikkeneminen suhdanteiden vuoksi. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella käyttäen yhteisesti sovittua menetelmää) ennakoidaan kasvavan 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja edelleen noin 4 prosenttiin vuosina 2010–2012. Huomattava osa elvytysohjelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on pysyviä, jolloin kriisin vuoksi käyttöönotettuja toimintaperiaatteita ei ole ehkä mahdollista peruuttaa. Julkinen bruttovelkasuhde oli vuonna 2008 62,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan kasvavan noin 16 prosenttiyksikköä vuoteen 2013 mennessä. Valtion alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella velkasuhdetta kasvattaa tuntuva virta–varanto-korjauserä, jossa ennen kaikkea näkyvät rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteet.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä. Ensinnäkin makrotaloudellisen taustaskenaarion erittäin suotuisat kasvuoletukset ovat huomattavan epävarmoja finanssikriisin keston, laajuuden ja makrotaloudellisten vaikutusten suhteen. Tuloennusteet vaikuttavat siksi optimistisilta. Hallituksen rahoitussektorin ja rahoitusmarkkinoiden toimiin liittyy myös ohjelmassa ennakoitua suuremman vajeen ja/tai korkeamman velkatason riski. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä. Ensinnäkin makrotaloudellisen taustaskenaarion erittäin suotuisat kasvuoletukset ovat huomattavan epävarmoja finanssikriisin keston, laajuuden ja makrotaloudellisten vaikutusten suhteen. Tuloennusteet vaikuttavat siksi optimistisilta. Hallituksen rahoitussektorin ja rahoitusmarkkinoiden toimiin liittyy myös ohjelmassa ennakoitua suuremman vajeen ja/tai korkeamman velkatason riski.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Itävallassa EU:n keskiarvoa pienemmät, sillä eläkemenojen ennustetaan nousevan vain hieman suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat ennakoitua pahemmat. Jos lähtökohdaksi otetaan komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema, kestävyyskuilu syvenee huomattavasti. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys heikentyy vieläkin enemmän, jos edellä mainitut rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteistä aiheutuvat riskit toteutuvat. Tällöin julkisesta tuesta aiheutuvia kustannuksia ei saada välttämättä katettua tulevaisuudessa. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Itävallassa EU:n keskiarvoa pienemmät, sillä eläkemenojen ennustetaan nousevan vain hieman suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat ennakoitua pahemmat. Jos lähtökohdaksi otetaan komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitetty vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema, kestävyyskuilu syvenee huomattavasti. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys heikentyy vieläkin enemmän, jos edellä mainitut rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteistä aiheutuvat riskit toteutuvat. Tällöin julkisesta tuesta aiheutuvia kustannuksia ei saada välttämättä katettua tulevaisuudessa. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin keskisuuria riskejä.

| (9) | Huolimatta julkisen talouden ja finanssipoliittisten sääntöjen yleisesti ottaen hyvästä laadusta Itävallan institutionaalisessa talousarviokehyksessä on vielä parantamisen varaa. Itävallan liittovaltion julkisen talouden suhteet, joita ohjataan julkisen talouden tasaamista koskevalla lailla 2008–2013, ovat melko monimutkaisia, ja niihin tarvitaan lisää avoimuutta kaikkien kolmen hallinnon tason päällekkäisten vastuiden, yhteishallinnon ja yhteisrahoituksen vuoksi. Toimintaa olisi tehostettava julkisten menojen käytön monella osa-alueella, varsinkin terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla. Tässä tarkoituksessa vuonna 2009 tarkistetussa ohjelmassa mainitaan työryhmät, jotka käsittelevät julkisen talouden tasaamisen sekä terveyden- ja vanhustenhuoltojärjestelmien aloilla tarvittavia lisäuudistuksia. Konkreettisia ehdotuksia ei kuitenkaan odoteta ennen vuotta 2011. Liittovaltion tasolla Itävalta ryhtyi toteuttamaan talousarviolainsäädännön pitkälle ulottuvaa uudistusta, kun uusi monivuotinen menokehys, jossa enimmäismäärät on vahvistettu kiinteiksi neljän peräkkäisen vuoden ajaksi, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 (liittovaltion talousarviokehystä koskeva laki – Bundesfinanzrahmengesetz). Kehyksen uskotaan auttavan myötäsyklisten menojen ehkäisemistä ja tehostavan automaattisten vakauttajien toimintaa. Vuodesta 2013 alkaen on tarkoitus ottaa käyttöön tuotosperusteinen budjetointi (”suoritusbudjetointi”) ja uudenaikaistaa julkisen talouden kirjapitojärjestelmää. |
| --- | --- |

(9)

Huolimatta julkisen talouden ja finanssipoliittisten sääntöjen yleisesti ottaen hyvästä laadusta Itävallan institutionaalisessa talousarviokehyksessä on vielä parantamisen varaa. Itävallan liittovaltion julkisen talouden suhteet, joita ohjataan julkisen talouden tasaamista koskevalla lailla 2008–2013, ovat melko monimutkaisia, ja niihin tarvitaan lisää avoimuutta kaikkien kolmen hallinnon tason päällekkäisten vastuiden, yhteishallinnon ja yhteisrahoituksen vuoksi. Toimintaa olisi tehostettava julkisten menojen käytön monella osa-alueella, varsinkin terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla. Tässä tarkoituksessa vuonna 2009 tarkistetussa ohjelmassa mainitaan työryhmät, jotka käsittelevät julkisen talouden tasaamisen sekä terveyden- ja vanhustenhuoltojärjestelmien aloilla tarvittavia lisäuudistuksia. Konkreettisia ehdotuksia ei kuitenkaan odoteta ennen vuotta 2011. Liittovaltion tasolla Itävalta ryhtyi toteuttamaan talousarviolainsäädännön pitkälle ulottuvaa uudistusta, kun uusi monivuotinen menokehys, jossa enimmäismäärät on vahvistettu kiinteiksi neljän peräkkäisen vuoden ajaksi, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 (liittovaltion talousarviokehystä koskeva laki – Bundesfinanzrahmengesetz). Kehyksen uskotaan auttavan myötäsyklisten menojen ehkäisemistä ja tehostavan automaattisten vakauttajien toimintaa. Vuodesta 2013 alkaen on tarkoitus ottaa käyttöön tuotosperusteinen budjetointi (”suoritusbudjetointi”) ja uudenaikaistaa julkisen talouden kirjapitojärjestelmää.

| (10) | Rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi Itävallan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joihin sisältyvät muun muassa yksityishenkilöiden pankkitalletusten suoja (rajoittamattomana vuoden 2009 loppuun ja sen jälkeen enintään 100 000 euroa; pienten ja keskisuurten yritysten talletusten osalta enimmäismäärä on 50 000 euroa). Asuntosäästörahastojen (Bausparförderung) välityksellä on kannustettu yksityisten kotitalouksien säästämistä tavoitteena turvata asuntojen rahoitus kiinnelainoin. Itävallan hallitus on taannut äskettäin perustetun Itävallan selvityspankin (OeCAG) myöntämät pankkien väliset lainat ja liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat sekä liikepankkien liikkeeseen laskemat yritystodistukset enintään 75 miljardiin euroon saakka (27 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi valtio on myöntänyt rahoituslaitosten pääomakorotuksia varten enintään 15 miljardia euroa (51⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen), josta 6,4 miljardista eurosta on sovittu toukokuun puoleenväliin mennessä, mutta ainoastaan 4,7 miljardia euroa on otettu käyttöön tähän mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi Itävallan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joihin sisältyvät muun muassa yksityishenkilöiden pankkitalletusten suoja (rajoittamattomana vuoden 2009 loppuun ja sen jälkeen enintään 100 000 euroa; pienten ja keskisuurten yritysten talletusten osalta enimmäismäärä on 50 000 euroa). Asuntosäästörahastojen (Bausparförderung) välityksellä on kannustettu yksityisten kotitalouksien säästämistä tavoitteena turvata asuntojen rahoitus kiinnelainoin. Itävallan hallitus on taannut äskettäin perustetun Itävallan selvityspankin (OeCAG) myöntämät pankkien väliset lainat ja liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat sekä liikepankkien liikkeeseen laskemat yritystodistukset enintään 75 miljardiin euroon saakka (27 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi valtio on myöntänyt rahoituslaitosten pääomakorotuksia varten enintään 15 miljardia euroa (51⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen), josta 6,4 miljardista eurosta on sovittu toukokuun puoleenväliin mennessä, mutta ainoastaan 4,7 miljardia euroa on otettu käyttöön tähän mennessä.

| (11) | Koska julkisen talouden rahoitusasema oli lähellä tasapainoa vuonna 2008 eikä ulkoista epätasapainoa esiintynyt, Itävallan hallituksen vuosiksi 2009 ja 2010 hyväksymää finanssipoliittista elvytystä pidetään riittävänä reaktiona talouden laskusuhdanteeseen. Eurooppa-neuvoston joulukuussa vahvistaman Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Itävallan elvytyspaketit otettiin käyttöön ajoissa, sillä suuri osa toimenpiteistä tuli voimaan vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Toteutettujen työmarkkinatoimenpiteiden tarkoituksena on pitää lomautukset kurissa ja parantaa ammatillista koulutusta. Tiukassa luottotilanteessa olevia yrityksiä tuetaan pääasiassa talousarvion ulkopuolelta takauksin ja tuetuin lainoin. Elvytyksessä keskitytään yksityiseen tulotukeen, ja tulojen alennus (1–11⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tuntuvampi kuin menojen lisäys (noin 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen) suurempi. Finanssipoliittisten toimenpiteiden talousarvioon kohdistuvan nettovaikutuksen arvioidaan olevan 1,4 prosenttia vuonna 2009 ja 1,7 prosenttia vuonna 2010 suhteessa BKT:hen. Koska suurin osa elvytystoimista on pysyviä (85 prosenttia), finanssipoliittisen elvytyksen peruttavuus aiheuttaa huolta. Vaikka välittömien verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentaminen (varsinkin pienituloisten ryhmässä) vastaa valtion pitkän aikavälin tavoitetta alentaa työhön kohdistuvaa korkeaa verorasitusta ja lisätä työllisyyskannustimia, julkisen talouden puutteet ovat edelleen ratkaisematta, sillä tarkistettuun vakausohjelmaan ei sisälly merkittävää vakauttamista ennen vuotta 2013. Osa elvytystoimista on yhteydessä keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin, joita komissio ehdotti Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana 28 päivänä tammikuuta 2009 ja jotka kevään Eurooppa-neuvosto hyväksyi 19 maaliskuuta. Niiden tavoitteena on parantaa kasvupotentiaalia (infrastruktuuri ja T&K-investoinnit) ja vastata pitkän aikavälin haasteisiin (esim. ilmastonmuutos painottaen energiatehokkuutta ja CO2-päästöjen vähentämistä). |
| --- | --- |

(11)

Koska julkisen talouden rahoitusasema oli lähellä tasapainoa vuonna 2008 eikä ulkoista epätasapainoa esiintynyt, Itävallan hallituksen vuosiksi 2009 ja 2010 hyväksymää finanssipoliittista elvytystä pidetään riittävänä reaktiona talouden laskusuhdanteeseen. Eurooppa-neuvoston joulukuussa vahvistaman Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Itävallan elvytyspaketit otettiin käyttöön ajoissa, sillä suuri osa toimenpiteistä tuli voimaan vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. Toteutettujen työmarkkinatoimenpiteiden tarkoituksena on pitää lomautukset kurissa ja parantaa ammatillista koulutusta. Tiukassa luottotilanteessa olevia yrityksiä tuetaan pääasiassa talousarvion ulkopuolelta takauksin ja tuetuin lainoin. Elvytyksessä keskitytään yksityiseen tulotukeen, ja tulojen alennus (1–11⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tuntuvampi kuin menojen lisäys (noin 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen) suurempi. Finanssipoliittisten toimenpiteiden talousarvioon kohdistuvan nettovaikutuksen arvioidaan olevan 1,4 prosenttia vuonna 2009 ja 1,7 prosenttia vuonna 2010 suhteessa BKT:hen. Koska suurin osa elvytystoimista on pysyviä (85 prosenttia), finanssipoliittisen elvytyksen peruttavuus aiheuttaa huolta. Vaikka välittömien verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentaminen (varsinkin pienituloisten ryhmässä) vastaa valtion pitkän aikavälin tavoitetta alentaa työhön kohdistuvaa korkeaa verorasitusta ja lisätä työllisyyskannustimia, julkisen talouden puutteet ovat edelleen ratkaisematta, sillä tarkistettuun vakausohjelmaan ei sisälly merkittävää vakauttamista ennen vuotta 2013. Osa elvytystoimista on yhteydessä keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin, joita komissio ehdotti Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana 28 päivänä tammikuuta 2009 ja jotka kevään Eurooppa-neuvosto hyväksyi 19 maaliskuuta. Niiden tavoitteena on parantaa kasvupotentiaalia (infrastruktuuri ja T&K-investoinnit) ja vastata pitkän aikavälin haasteisiin (esim. ilmastonmuutos painottaen energiatehokkuutta ja CO2-päästöjen vähentämistä).

| (12) | Vuosien 2009 ja 2010 elvytyksen jälkeen finanssipolitiikan viritys on myöhempinä vuosina paljolti neutraali, sillä rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan muuttuvan vain vähän vuosina 2011/2012 ja paranevan 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Alijäämän odotetaan ylittävän 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen huomattavalla marginaalilla vuosina 2009–2013, mutta vakauttamisen on tarkoitus jatkua vasta ohjelmakauden päättyessä. Ohjelman mukaan Itävallan hallitus aikoo toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi vuoteen 2012 mennessä, jottei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyisi pysyvästi. Toimenpiteitä alijäämän supistamiseksi ennen vuotta 2013 ei ole kuitenkaan määritelty selvästi. Myös velkasuhteen ennustetaan ylittävän perustamissopimuksen viitearvon koko ohjelmakauden ajan ja kasvavan vuosien 2009 ja 2010 elvyttävän virityksen ja toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vuoksi julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten takia. |
| --- | --- |

(12)

Vuosien 2009 ja 2010 elvytyksen jälkeen finanssipolitiikan viritys on myöhempinä vuosina paljolti neutraali, sillä rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan muuttuvan vain vähän vuosina 2011/2012 ja paranevan 1⁄2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Alijäämän odotetaan ylittävän 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen huomattavalla marginaalilla vuosina 2009–2013, mutta vakauttamisen on tarkoitus jatkua vasta ohjelmakauden päättyessä. Ohjelman mukaan Itävallan hallitus aikoo toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi vuoteen 2012 mennessä, jottei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyisi pysyvästi. Toimenpiteitä alijäämän supistamiseksi ennen vuotta 2013 ei ole kuitenkaan määritelty selvästi. Myös velkasuhteen ennustetaan ylittävän perustamissopimuksen viitearvon koko ohjelmakauden ajan ja kasvavan vuosien 2009 ja 2010 elvyttävän virityksen ja toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vuoksi julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten takia.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään lähestulkoon kaikki pakolliset tiedot, mutta jotkut vapaaehtoisista tiedoista puuttuvat (5). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään lähestulkoon kaikki pakolliset tiedot, mutta jotkut vapaaehtoisista tiedoista puuttuvat (5).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että finanssipolitiikan viritys on Itävallassa elvyttävä vuosina 2009 ja 2010. Julkisen talouden alijäämän supistuminen 1⁄2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä viime vuosien voimakkaan talouskasvun ja ulkoisen epätasapainon puuttumisen ansiosta antoi Itävallan hallitukselle liikkumavaraa mittavien finanssipoliittisten elvytystoimien käyttöön ottamiseksi kriisin vuoksi. Toimet olivat oikein ajoitettuja ja oikeassa suhteessa rahoitussektorin vaikeuksiin sekä talouden laskusuhdanteen laajuuteen ja vauhtiin. Toteutetut toimenpiteet kuitenkin vastaavat vain osittain Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yleisiä periaatteita, sillä ne ovat suurimmaksi osaksi pysyviä. Tästä syystä julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen edellyttää luotettavaa ja vakaata strategiaa kriisin laannuttua. Vakausohjelmassa ei kuitenkaan ennakoida valtion nettoluotonoton vähentymistä ennen vuotta 2013 (nykypolitiikka), vaikka kokonaistuotannon kasvun odotetaan elpyvän vuodesta 2010 alkaen. Ottaen huomioon erittäin suotuisat BKT-oletukset viranomaisten julkisen talouden ennusteisiin kohdistuu lisäksi huomattavia heikkenemisriskejä. Yritysten ja liikepankkien tukiohjelmien suoraa talousarviovaikutusta pidetään tällä hetkellä vähäisenä, sillä suurin osa toimenpiteistä toteutetaan talousarvion ulkopuolella takausten muodossa. Jos järjestämättömien kotimaisten ja ulkomaisten luottojen määrä kasvaa, julkinen talous voi kuitenkin heikentyä entisestään, koska tuolloin valtion olisi puututtava asiaan tarjoamalla vielä lisää pääomakorotuksia.

Edellä esitetyn arvion perusteella Itävaltaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan vuosien 2009 ja 2010 finanssipoliittiset toimenpiteet suunnitellulla tavalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat elvytystoimet mukaan lukien ja kääntämään vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa finanssipoliittiset elvytystoimet julkisen talouden merkittävän vakauttamisen tukemiseksi WTO:n suuntaan viimeistään vuodesta 2011 alkaen; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan vuosien 2009 ja 2010 finanssipoliittiset toimenpiteet suunnitellulla tavalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat elvytystoimet mukaan lukien ja kääntämään vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa finanssipoliittiset elvytystoimet julkisen talouden merkittävän vakauttamisen tukemiseksi WTO:n suuntaan viimeistään vuodesta 2011 alkaen;

| ii) | konkretisoimaan tarpeelliseksi katsotut toimenpiteet julkisen talouden alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

ii)

konkretisoimaan tarpeelliseksi katsotut toimenpiteet julkisen talouden alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen;

| iii) | lujittamaan talousarviokehystä entisestään budjettikurin tiukentamiseksi kaikilla hallinnon tasoilla lisäämällä avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta erityisesti yhdenmukaistamalla hallituksen eri tasojen välisiä lainsäädäntöön, hallintoon ja rahoitukseen liittyviä vastuita. |
| --- | --- |

iii)

lujittamaan talousarviokehystä entisestään budjettikurin tiukentamiseksi kaikilla hallinnon tasoilla lisäämällä avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta erityisesti yhdenmukaistamalla hallituksen eri tasojen välisiä lainsäädäntöön, hallintoon ja rahoitukseen liittyviä vastuita.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä (% muutos) | VO huhtikuu 2009 | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| KOM kevät 2009 | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | — | — | — |
| YKHI-inflaatio (%) | VO huhtikuu 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| KOM kevät 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — | — | — |
| Tuotantokuilu (6) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| KOM kevät 2009 (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | — | — | — |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| KOM kevät 2009 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | — | — | — |
| Julkisen talouden tulot (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| KOM kevät 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | — | — | — |
| Julkisen talouden menot (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| KOM kevät 2009 | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | — | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| KOM kevät 2009 | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | — | — | — |
| Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| KOM kevät 2009 | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | — | — | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6) (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM kevät 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | — | — | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8) (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM kevät 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | — | — | — |
| Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO huhtikuu 2009 | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| KOM kevät 2009 | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | — | — | — |
| Lähde:


  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

BKT:n määrä (% muutos)

VO huhtikuu 2009

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

KOM kevät 2009

3,1

1,8

-4,0

-0,1

—

—

—

VO marraskuu 2007

3,4

2,4

2,5

2,5

—

—

—

YKHI-inflaatio (%)

VO huhtikuu 2009

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

KOM kevät 2009

2,2

3,2

0,5

1,1

—

—

—

VO marraskuu 2007

1,9

2,0

2,0

2,0

—

—

—

Tuotantokuilu (6) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

KOM kevät 2009 (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

—

—

—

VO marraskuu 2007

0,4

0,4

0,5

0,5

—

—

—

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

KOM kevät 2009

3,3

3,3

2,7

2,4

—

—

—

VO marraskuu 2007

3,5

3,7

3,7

3,7

—

—

—

Julkisen talouden tulot (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

KOM kevät 2009

48,0

48,2

47,4

46,7

—

—

—

VO marraskuu 2007

47,4

47,5

47,3

47,4

—

—

—

Julkisen talouden menot (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

KOM kevät 2009

48,5

48,6

51,6

52,1

—

—

—

VO marraskuu 2007

48,3

48,1

47,7

47,2

—

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

KOM kevät 2009

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

—

—

—

VO marraskuu 2007

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

—

—

—

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

KOM kevät 2009

2,2

2,1

-1,1

-2,1

—

—

—

VO marraskuu 2007

2,0

2,1

2,3

2,8

—

—

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6) (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM kevät 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

—

—

—

VO marraskuu 2007

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

—

—

—

Rakenteellinen rahoitusasema (8) (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM kevät 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

—

—

—

VO marraskuu 2007

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

—

—

—

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen)

VO huhtikuu 2009

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

KOM kevät 2009

59,4

62,5

70,4

75,2

—

—

—

VO marraskuu 2007

59,9

58,4

57,0

55,4

—

—

—

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan varsinkin huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Lisäksi tiukassa luottotilanteessa olevia yrityksiä tuetaan pääasiassa takauksin, jotka vaikuttavat talousarvioon vain, jos niihin turvaudutaan.

(4)  Komission yksiköt ovat laskeneet vaikutuksen uudelleen vakausohjelman tietojen perusteella. Ero kevään 2009 talousennusteeseen perustuvaan komission yksiköiden arvioon johtuu erilaisesta makrotalouden skenaariosta (ks. 2 ja 3 kohta).

(5)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti vuoden 2007 ulkoiset oletukset. Vapaaehtoisista tiedoista puuttuvat nettoluotonantoa ulkomaille koskevat yksityiskohtaiset tiedot, virta–varanto-korjauserää koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja jotkin pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat yksityiskohdat.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,8 % vuonna 2007, 1,7 % vuonna 2008 ja 1,3 % vuosina 2009 ja 2010.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa ja komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/12

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 166/03

Komissio päätti 9 päivänä heinäkuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskan ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32009M5517. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32009M5517. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/13

---

Euron kurssi (1)

17. heinäkuuta 2009

2009/C 166/04

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4090 |
| JPY | Japanin jeniä | 132,06 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4453 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86530 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0476 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5193 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,9960 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,918 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 274,20 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7000 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3355 |
| RON | Romanian leuta | 4,2475 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1525 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7621 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5734 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,9198 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,1884 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0438 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 780,60 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,4140 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,6259 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3360 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 340,05 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,0238 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,567 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,8010 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,991 |
| BRL | Brasilian realia | 2,7293 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,1765 |
| INR | Intian rupiaa | 68,6610 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4090

JPY

Japanin jeniä

132,06

DKK

Tanskan kruunua

7,4453

GBP

Englannin puntaa

0,86530

SEK

Ruotsin kruunua

11,0476

CHF

Sveitsin frangia

1,5193

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,9960

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,918

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

274,20

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7000

PLN

Puolan zlotya

4,3355

RON

Romanian leuta

4,2475

TRY

Turkin liiraa

2,1525

AUD

Australian dollaria

1,7621

CAD

Kanadan dollaria

1,5734

HKD

Hongkongin dollaria

10,9198

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,1884

SGD

Singaporin dollaria

2,0438

KRW

Etelä-Korean wonia

1 780,60

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,4140

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,6259

HRK

Kroatian kunaa

7,3360

IDR

Indonesian rupiaa

14 340,05

MYR

Malesian ringgitiä

5,0238

PHP

Filippiinien pesoa

67,567

RUB

Venäjän ruplaa

44,8010

THB

Thaimaan bahtia

47,991

BRL

Brasilian realia

2,7293

MXN

Meksikon pesoa

19,1765

INR

Intian rupiaa

68,6610

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/14

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Esittelijä: Espanja

2009/C 166/05

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että WSPP-hinnoitteluperiaatteet noudattavat asiassa COMP/C–3/37.792 24. maaliskuuta 2004 tehtyä päätöstä ja näin ollen niiden perusteella voidaan tämän päätöksen yhteydessä arvioida Microsoftin korvausjärjestelmien kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että WSPP-hinnoitteluperiaatteet noudattavat asiassa COMP/C–3/37.792 24. maaliskuuta 2004 tehtyä päätöstä ja näin ollen niiden perusteella voidaan tämän päätöksen yhteydessä arvioida Microsoftin korvausjärjestelmien kohtuullisuutta.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että päätöksessä esitetty tulkinta WSPP-hinnoitteluperiaatteisiin sisältyvistä kolmesta perusteesta (ts. Microsoftin oma luomistyö, innovointi ja vertailu vastaaviin teknologioihin) antaa riittävän käsityksen yhteentoimivuuden edellyttämien Microsoftin tietojen merkityksestä niiden käyttäjille, lukuun ottamatta strategista merkitystä, joka perustuu Microsoftin markkinavoimaan asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että päätöksessä esitetty tulkinta WSPP-hinnoitteluperiaatteisiin sisältyvistä kolmesta perusteesta (ts. Microsoftin oma luomistyö, innovointi ja vertailu vastaaviin teknologioihin) antaa riittävän käsityksen yhteentoimivuuden edellyttämien Microsoftin tietojen merkityksestä niiden käyttäjille, lukuun ottamatta strategista merkitystä, joka perustuu Microsoftin markkinavoimaan asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Microsoftin No patent -sopimukseen liittyvät korvausjärjestelmät eivät olleet ennen 22. lokakuuta 2007 asiassa COMP/C–3/37.792 24. maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaisella tavalla ”kohtuullisia”. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Microsoftin No patent -sopimukseen liittyvät korvausjärjestelmät eivät olleet ennen 22. lokakuuta 2007 asiassa COMP/C–3/37.792 24. maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaisella tavalla ”kohtuullisia”.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komissio voi vahvistaa Microsoftille 24. maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan noudattamatta jättämisestä määrätyn uhkasakon lopullisen määrän asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komissio voi vahvistaa Microsoftille 24. maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan noudattamatta jättämisestä määrätyn uhkasakon lopullisen määrän asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä päätöksen kohteena olleen sääntöjenvastaisuuden ajankohdasta. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä päätöksen kohteena olleen sääntöjenvastaisuuden ajankohdasta.

| 6. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/15

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 22. helmikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Esittelijä: Espanja

2009/C 166/06

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa Microsoftille sillä perusteella määrättävän uhkasakon lopullisesta määrästä, että Microsoft on laiminlyönyt velvollisuutensa antaa yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja kiinnostuneiden yritysten käyttöön kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin komission 24. maaliskuuta 2004 tekemän päätöksen 2007/53/EY 5 artiklan a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa Microsoftille sillä perusteella määrättävän uhkasakon lopullisesta määrästä, että Microsoft on laiminlyönyt velvollisuutensa antaa yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja kiinnostuneiden yritysten käyttöön kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin komission 24. maaliskuuta 2004 tekemän päätöksen 2007/53/EY 5 artiklan a kohdan mukaisesti.

| 2. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/16

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.792 – Microsoft

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 166/07

Esitän päätösluonnoksesta seuraavat huomautukset:

Maaliskuun 24 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyyn lopulliseen päätökseen perustuva 24 artiklan 1 kohdan mukainen menettely

Komissio teki 24. maaliskuuta 2004 päätöksen 2007/53/EY EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä Microsoft Corporationia vastaan (asia COMP/C-3/37.792, EYVL L 32, 6.2.2007, s. 23).

Komissio totesi kyseisessä päätöksessä, jäljempänä ’päätös’, muun muassa, että Microsoft oli rikkonut EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa, jäljempänä ’82 artikla’, ja ETA-sopimuksen 54 artiklaa kieltäytymällä lokakuusta 1998 päätöksen tekopäivään luovuttamasta tiettyjä yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden valmistajille, jotta näillä olisi mahdollisuus yhteentoimivien tuotteiden kehittämiseen ja jakeluun. (1)

Komissio teki 10. marraskuuta 2005 päätöksen asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 1 kohdan nojalla, jäljempänä ’24 artiklan 1 kohdan mukainen päätös’. Kyseisen päätöksen 1 artiklan mukaan Microsoft Corporationin oli varmistettava, että se noudattaa 15. joulukuuta 2005 mennessä täysimääräisesti päätöksen 5 artiklan a ja c kohdassa vahvistettuja velvoitteita. Jos Microsoft Corporation ei noudata kyseisiä velvoitteita, sille määrätään uhkasakko, joka lasketaan mainitusta päivästä ja jonka määrä on 2 miljoonaa euroa päivässä.

Asetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä yksilöitiin kaksi kohtaa, joissa Microsoft on jättänyt noudattamatta päätöksen 5 artiklan a ja c kohdan mukaisia velvoitteitaan. Tämä menettely liittyy yksinomaisesti päätöksen 5 artiklan a kohdassa vahvistettuun velvoitteeseen, jonka mukaan Microsoftin on veloitettava yhteentoimivuuden edellyttämiin tietoihin tutustumisesta tai niiden käytöstä kohtuullinen maksu.

24 artiklan 1 kohdan mukaiseen päätökseen perustuva 24 artiklan 2 kohdan mukainen menettely

Komissio teki 12. heinäkuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan mukaisen ensimmäisen päätöksen, jäljempänä ’24 artiklan 2 kohdan mukainen ensimmäinen päätös’, jolla 24 artiklan 1 kohdan mukaisella päätöksellä määrätyn uhkasakon lopullinen määrä vahvistettiin 280,5 miljoonaksi euroksi 16. joulukuuta 2005 ja 20. kesäkuuta 2006 väliseltä ajalta. Kyseinen uhkasakko määrättiin ensimmäisestä osa-alueesta, jolla Microsoftin oli todettu 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä laiminlyöneen velvoitteensa toimittaa yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot sisältävät täydelliset ja tarkat tekniset asiakirjat. (2)

Kuten 24 artiklan 2 kohdan mukaisessa ensimmäisessä päätöksessä todetaan, komissio pidätti itsellään mahdollisuuden vahvistaa 24 artiklan 1 kohdan mukaan tehdyssä päätöksessä alustavasti vahvistetusta velvoitteen toisen osa-alueen laiminlyönnistä aiheutuvan uhkasakon lopullinen määrä 16. joulukuuta 2005 lähtien, jos komissio katsoo, että Microsoft ei ole veloittanut kohtuullista maksua yhteentoimivuuden edellyttämiin tietoihin tutustumisesta tai niiden käytöstä. (3)

Tässä päätösluonnoksessa vahvistetaan sen uhkasakon lopullinen määrä, joka Microsoftille määrätään siksi, että se on laiminlyönyt velvoitteen veloittaa kohtuullinen maksu yhteensopivuuden edellyttämiin tietoihin tutustumisesta tai niiden käytöstä.

Microsoftin toteuttamat toimenpiteet 5 artiklan a kohdan noudattamiseksi ja komission reaktiot

Komissio toimitti 27. toukokuuta 2004 ensimmäisen selostuksen toimenpiteistä, jotka se aikoi toteuttaa noudattaakseen päätöksen 5 artiklan a–c kohtaa. Komissio ja Microsoft ovat siitä lähtien käyneet laajaa näkemysten vaihtoa kohtuullista maksua koskevasta päätöksen osa-alueesta.

Microsoft esitti 29. lokakuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että sen näkemyksen mukaan Microsoftin 27. toukokuuta 2004 päivätyssä kirjeessä esitetyt toimenpiteet täyttävät sille päätöksen 5 artiklan d kohdassa asetetun velvoitteen. Se toimitti myös kaksi sopimusluonnosta, jäljempänä ’vuoden 2004 WSPP-sopimukset’, jotka se aikoi sisällyttää työryhmäpalvelimien protokollaohjelmaan.

Komission ja Microsoftin välillä oli vuoden 2004 lopulla ja vuoden 2005 alkupuoliskon aikana useita yhteydenottoja, joissa komissio pyysi Microsoftilta lisäselvityksiä ja -asiakirjoja (asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan mukaiset tietopyynnöt mukaan luettuina). Microsoft vastasi näihin ja toimitti useita raportteja, muistioita ja tarkistettuja versioita vuoden 2004 WSPP-sopimuksista. Komissio pyysi myös kolmansia osapuolia esittämään näkemyksensä Microsoftin ehdottamien maksujen suuruudesta.

Komissio aloitti 28. heinäkuuta 2005 tehdyllä päätöksellä valvontajärjestelyn säätämällä valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimittämisestä, tehtävistä ja velvoitteista. Toimitsijamiehen tehtävänä on avustaa komissiota päätöksen noudattamisen valvonnassa. (4) Komissio valitsi 5. lokakuuta 2005 valvonnasta vastaavaksi toimitsijamieheksi yhden henkilön Microsoftin laatimasta neljän asiantuntijan luettelosta.

Elo- ja joulukuun 2005 välisenä aikana Microsoft toimitti tarkistetut versiot WSPP-sopimuksista sekä useita raportteja, joissa perusteltiin WSPP-sopimusten mukaan veloitettavien maksujen suuruutta.

Komissio toimitti 7. huhtikuuta 2006 Microsoftille toimitsijamiehen arvion asiakirjoista, joissa perusteltiin Microsoftin 15. joulukuuta 2005 toimittamien WSPP-sopimuksien mukaan veloittamien maksujen suuruutta, jäljempänä ’toimitsijamiehen maaliskuussa 2006 antama innovaatioraportti’.

Vuoden 2006 toukokuusta marraskuuhun Microsoft toimitti useita vastauksia toimitsijamiehen maaliskuussa 2006 antamaan innovaatioraporttiin sekä lähetti useita tarkistettuja versioita WSPP-sopimuksista.

Helmikuussa 2007 toimitsijamies ja komission ulkoinen neuvonantaja TAEUS toimittivat komissiolle useita raportteja. Toimitsijamiehen ja TAEUSin toimittamien raporttien perusteella komissio päätteli alustavasti, ettei Microsoft ollut vielä täyttänyt velvoitettaan veloittaa kohtuullista maksua yhteentoimivuuden edellyttämiin tietoihin tutustumisesta tai niiden käytöstä päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaisesti.

Väitetiedoksianto

Komissio toimitti 1. maaliskuuta 2007 Microsoftille väitetiedoksiannon, jäljempänä ’väitetiedoksianto’, ja antoi tälle viisi viikkoa aikaa vastata siihen.

Microsoft pyysi 9. maaliskuuta 2007 pidentämään väitetiedoksiantoon vastaamiseen annettua määräaikaa. Suostuin pyyntöön 15. maaliskuuta 2007 ja pidensin määräaikaa 23. huhtikuuta 2007 asti. Microsoft vastasi määräajan kuluessa.

Tutustuminen asiakirja-aineistoon

Microsoft pyysi 2. maaliskuuta 2007 päästä tutustumaan asiakirja-aineistoon, ja 5. maaliskuuta 2007 Microsoftille myönnettiin tähän lupa komission tiloissa.

Microsoft toimitti 27. huhtikuuta 2007 oikaisun väitetiedoksiantoon antamaansa vastaukseen. Microsoft pyysi 9. toukokuuta 2007 päästä uudestaan tutustumaan asiakirja-aineistoon.

TAEUS, toimitsijamies ja hänen neuvonantajansa antoivat 11. toukokuuta 2007 arviot Microsoftin asiantuntijaraporteista, jotka oli liitetty väitetiedoksiannon vastaukseen. Microsoftille annettiin 14. toukokuuta 2007 lupa tutustua näihin asiakirjoihin sekä kopioihin huomautuksista, joita kolmannet osapuolet olivat tehneet väitetiedoksiannosta ja sen vastauksesta.

Microsoft pyysi 16. toukokuuta 2007 jälleen päästä tutustumaan asiakirja-aineistoon, ja pyyntöön suostuttiin 23. toukokuuta 2007.

Microsoft toimitti 21. toukokuuta 2007 tarkistetut versiot WSPP-sopimuksista, joihin sisältyi tarkistettu käyttömaksutaulukko, jäljempänä ’21. toukokuuta 2007 vahvistettu korvausjärjestelmä’. Microsoft ilmoitti, että se ”ottaisi nyt alemmat korvaukset virallisesti käyttöön” ja että niiden soveltaminen alkaisi takautuvasti vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivästä.

Microsoft toimitti 1. kesäkuuta 2007 täydennyksen väitetiedoksiantoon antamaansa vastaukseen ja uuden teknisen arvioinnin 8. kesäkuuta 2007.

Menettelyn aikana Microsoft pyysi useasti saada tutustua kirjeenvaihtoon, jota komissio oli käynyt toimitsijamiehen ja komission asiantuntijoiden kanssa.

Komissio katsoo näiden asiakirjojen olevan sisäisiä asiakirjoja.

En suostunut Microsoftin pyyntöön saada tutustua valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen ja komission ulkoisten asiantuntijoiden väliseen kirjeenvaihtoon aikaisemminkaan, kun käsiteltiin väitettä, jonka mukaan Microsoft ei ollut toimittanut täydellisiä ja tarkkoja yhteentoimivuustietoja sisältäviä teknisiä asiakirjoja (ks. kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.792 – MICROSOFT, 3.7.2006, s. 6). Katsoin tämän kirjeenvaihdon olevan sisäistä kirjeenvaihtoa.

Selvitin kuitenkin huolellisesti, olisiko tutustuminen osaan kirjeenvaihdosta ollut välttämätöntä käytetyn menetelmän ymmärtämisen kannalta, toimitsijamiehen raportin teknisen varmentamisen kannalta tai muutoin Microsoftin puolustautumisen kannalta. Microsoftin esittämien huolenaiheiden vuoksi tarkastin toimitsijamiehen ja TAEUSin komission kanssa käymän kirjeenvaihdon kyseiseltä ajanjaksolta (10.11.2006–22.5.2007). Pystyin vakuuttamaan Microsoftille, ettei näkemykseni mukaan yksikään asiakirjoista ollut välttämätön raportissa sovellettujen menettelyjen ymmärtämiseksi tai niiden teknisen oikeellisuuden varmentamiseksi.

Microsoftin esittämän lisäkysymyksen johdosta tarkastin käyttööni annetut komission toimitsijamiehelle ja TAEUSille lähettämät asiakirjat (10.11.2006–27.7.2007). Tarkastettuani kirjeenvaihdon vakuutin Microsoftille, ettei siihen sisältynyt asiakirjoja, joista olisi käynyt ilmi, että komissio olisi vaikuttanut asiattomasti toimitsijamieheen tai komission asiantuntijoihin.

SUULLINEN KUULEMINEN

Microsoft ei pyytänyt suullista kuulemista.

ASIASEIKKOJA KOSKEVA KIRJE

Komissio lähetti 24. heinäkuuta 2007 Microsoftille asiaseikkoja koskevan kirjeen, jäljempänä ’asiaseikkoja koskeva kirje’. Kirjeessä Microsoftille annettiin mahdollisuus kommentoida komission arviota 21. toukokuuta 2007 vahvistetusta korvausjärjestelmästä ja muista todisteista, joita komissio oli kerännyt väitetiedoksiannon jälkeen. Näitä olivat toimitsijamiehen ja TAUESin eli komission asiantuntijoiden raportit sekä vastaukset uusia WSPP-sopimuksia koskeviin tietopyyntöihin. Microsoftin sallittiin tutustua aineiston asiakirjoihin, jotka oli toimitettu väitetiedoksiannon jälkeen. Microsoft vastasi asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen 31. elokuuta 2007.

YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin piti 17. syyskuuta 2007 antamassaan tuomiossa voimassa sen päätöksen keskeiset osat, josta Microsoft oli valittanut. (5)

Tuomioistuin kuitenkin kumosi päätöksen 7 artiklan siltä osin kuin siinä määrätään Microsoft esittämään ehdotus sellaisen järjestelyn luomisesta, johon sisältyy valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle myönnettävät valtuudet saada komissiosta riippumatta tutustua Microsoftin tukeen, tietoihin, asiakirjoihin, tiloihin, työntekijöihin ja Microsoftin tuotteiden lähdekoodiin.

Komissio pyysi 2. lokakuuta 2007 Microsoftia toimittamaan kaikki asiakirjat ja tiedot, joita Microsoft oli toimittanut toimitsijamiehelle tai hänen neuvonantajilleen komissiosta riippumattomasti toimitsijamiehen nimittämispäivän jälkeen. Microsoft vastasi pyyntöön 31. lokakuuta 2007 ja 9. marraskuuta 2007 toimitetuilla kirjeillä.

Keskusteltuaan asiasta komission kanssa Microsoft esitteli 22. lokakuuta 2007 uuden WSPP-sopimusten puitteissa sovellettavan korvausjärjestelmän.

Näiden asiakirjojen ja tietojen toimittaminen sekä uuden korvausjärjestelmän esittely eivät merkinneet tutkintavaiheen aloittamista uudelleen. Tästä syystä ei ollut tarpeen antaa uutta asiaseikkoja koskevaa kirjettä.

LUONNOS LOPULLISEKSI PÄÄTÖKSEKSI

Mielestäni lopullisen päätöksen luonnos ei sisällä sellaisia oikeudellisia seikkoja, joita ei ole esitetty väitetiedoksiannossa, eikä tosiseikkoja, joita ei ole esitetty väitetiedoksiannossa eikä asiaseikkoja koskevassa kirjeessä.

Edellä esitetyn perusteella katson, että Microsoftin ja kolmansien oikeutta tulla kuulluksi on kunnioitettu.

Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin piti 17. syyskuuta 2007 antamassaan tuomiossa voimassa sen päätöksen keskeiset osat, josta Microsoft oli valittanut. Microsoft ilmoitti myöhemmin, ettei se aio valittaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta.

1

(2)  Komission päätös K(2006) 3143, lopullinen, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2006, päätöksellä K(2005) 4420 Microsoft Corporationille asetetun uhkasakon lopullisen määrän vahvistamisesta ja kyseisen päätöksen muuttamisesta uhkasakon määrän osalta (asia COMP/C-3/37.792 – Microsoft).

2

(3)  24 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen johdanto-osan 244 kappale.

3

(4)  Ks. päätöksen 7 artikla ja toimitsijamiestä koskevan päätöksen 3 artikla.

4

(5)  Ks. alaviite 1 edellä.

5

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/20

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä helmikuuta 2008,

päätöksellä K(2005) 4420 lopullinen Microsoft Corporationille asetetun uhkasakon lopullisen määrän vahvistamisesta

(Asia COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 764 lopullinen)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

2009/C 166/08

Komissio teki 27 päivänä helmikuuta 2008 päätöksen, jolla vahvistettiin päätöksellä K(2005) 4420 lopullinen, jäljempänä ’helmikuussa 2008 tehty päätös’, Microsoft Corporationille asetetun uhkasakon lopullinen määrä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön sekä määrätyt seuraamukset. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen koko tekstin julkinen toisinto on saatavissa asiassa todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   YHTEENVETO ASIASTA

1.1   Tausta

| 1. | Komissio teki 24 päivänä maaliskuuta 2004 päätöksen 2007/53/EY (2) EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä (asia COMP/C-3/37.792) Microsoft Corporationia vastaan, jäljempänä ’Microsoft’. Komissio totesi kyseisessä päätöksessä, jäljempänä ’vuonna 2004 tehty päätös’, muun muassa, että Microsoft oli rikkonut perustamissopimuksen 82 artiklaa, jäljempänä ’82 artikla’, ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 54 artiklaa, jäljempänä ’54 artikla’, kieltäytymällä lokakuusta 1998 vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivään saakka luovuttamasta työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden valmistajille tiettyjä yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja (3), joita kyseiset valmistajat tarvitsevat voidakseen kehittää ja jaella yhteentoimivia tuotteita. |
| --- | --- |

1.

Komissio teki 24 päivänä maaliskuuta 2004 päätöksen 2007/53/EY (2) EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisesta menettelystä (asia COMP/C-3/37.792) Microsoft Corporationia vastaan, jäljempänä ’Microsoft’. Komissio totesi kyseisessä päätöksessä, jäljempänä ’vuonna 2004 tehty päätös’, muun muassa, että Microsoft oli rikkonut perustamissopimuksen 82 artiklaa, jäljempänä ’82 artikla’, ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 54 artiklaa, jäljempänä ’54 artikla’, kieltäytymällä lokakuusta 1998 vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivään saakka luovuttamasta työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden valmistajille tiettyjä yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja (3), joita kyseiset valmistajat tarvitsevat voidakseen kehittää ja jaella yhteentoimivia tuotteita.

| 2. | Vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdassa säädetään seuraavaa:






  ”a) | Microsoft Corporationin on asetettava 120 päivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot kaikkien sellaisten yritysten saataville, joiden etuun työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittäminen ja jakelu vaikuttaa. Sen on sallittava kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin, että kyseiset yritykset käyttävät yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittämiseen ja jakeluun. [...] |
| --- | --- | --- |

2.

Vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdassa säädetään seuraavaa:

”a)

Microsoft Corporationin on asetettava 120 päivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot kaikkien sellaisten yritysten saataville, joiden etuun työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittäminen ja jakelu vaikuttaa. Sen on sallittava kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin, että kyseiset yritykset käyttävät yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmätuotteiden kehittämiseen ja jakeluun. [...]

| c) | Microsoft Corporationin on vahvistettava 120 päivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta arviointijärjestely, jonka avulla halukkaat yritykset voivat kätevästi saada tietoa yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen laajuudesta ja käyttöehdoista; Microsoft Corporation voi noudattaa arviointijärjestelyssä kohtuullisia ja syrjimättömiä ehtoja varmistaakseen, että mahdollisuutta saada yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja käytetään ainoastaan arviointitarkoituksiin.” |
| --- | --- |

c)

Microsoft Corporationin on vahvistettava 120 päivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta arviointijärjestely, jonka avulla halukkaat yritykset voivat kätevästi saada tietoa yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen laajuudesta ja käyttöehdoista; Microsoft Corporation voi noudattaa arviointijärjestelyssä kohtuullisia ja syrjimättömiä ehtoja varmistaakseen, että mahdollisuutta saada yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja käytetään ainoastaan arviointitarkoituksiin.”

1.2   Päätöksen noudattamatta jättäminen

| 3. | Koska Microsoft oli jatkuvasti jättänyt noudattamatta päätöstä, komissio teki 10 päivänä marraskuuta 2005 – yli vuosi päätöksen tekemisen jälkeen – asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen, jäljempänä ’24 artiklan 1 kohdan mukainen päätös’, jossa Microsoftille määrättiin uhkasakko. Mainitun 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
  ”Microsoft Corporationin on varmistettava, että se noudattaa viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2005 täysimääräisesti 24 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn komission päätöksen K(2004) 900 5 artiklan a ja c kohdassa säädettyjä velvoitteita.
  Jos Microsoft Corporation ei noudata kyseisiä velvoitteita, sille määrätään uhkasakko, joka lasketaan mainitusta päivästä ja jonka määrä on 2 miljoonaa euroa päivässä.” |
| --- | --- |

3.

Koska Microsoft oli jatkuvasti jättänyt noudattamatta päätöstä, komissio teki 10 päivänä marraskuuta 2005 – yli vuosi päätöksen tekemisen jälkeen – asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen, jäljempänä ’24 artiklan 1 kohdan mukainen päätös’, jossa Microsoftille määrättiin uhkasakko. Mainitun 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen 1 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Microsoft Corporationin on varmistettava, että se noudattaa viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2005 täysimääräisesti 24 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn komission päätöksen K(2004) 900 5 artiklan a ja c kohdassa säädettyjä velvoitteita.

Jos Microsoft Corporation ei noudata kyseisiä velvoitteita, sille määrätään uhkasakko, joka lasketaan mainitusta päivästä ja jonka määrä on 2 miljoonaa euroa päivässä.”

| 4. | Mainitussa 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä yksilöitiin kaksi osa-aluetta, joilla Microsoft oli jättänyt noudattamatta vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdan mukaisia velvoitteitaan. Näistä ensimmäinen liittyi siihen, että Microsoft ei ollut toimittanut täydellisiä ja tarkkoja teknisiä asiakirjoja, jotka sisältävät yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot. Lisäksi korvaukset, joita Microsoft veloitti kyseisenä ajankohtana yhteensopivuuden edellyttämien tietojen asettamisesta saataville tai niiden käytöstä, katsottiin kohtuuttomiksi. |
| --- | --- |

4.

Mainitussa 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä yksilöitiin kaksi osa-aluetta, joilla Microsoft oli jättänyt noudattamatta vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdan mukaisia velvoitteitaan. Näistä ensimmäinen liittyi siihen, että Microsoft ei ollut toimittanut täydellisiä ja tarkkoja teknisiä asiakirjoja, jotka sisältävät yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot. Lisäksi korvaukset, joita Microsoft veloitti kyseisenä ajankohtana yhteensopivuuden edellyttämien tietojen asettamisesta saataville tai niiden käytöstä, katsottiin kohtuuttomiksi.

| 5. | Microsoft toimitti 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen tekemisen jälkeen tarkistetun teknisen kuvauksen protokollista (4), joita tarvitaan Windows-käyttöjärjestelmää käyttävien asiakastietokoneiden ja työryhmäpalvelinten välisessä viestinnässä, jäljempänä ’tekninen asiakirja-aineisto’. Microsoftin toimittaman teknisen asiakirja-aineiston eri toisintojen tarkastelun jälkeen voitiin todeta, että aineisto ei edelleenkään sisältänyt täydellisiä ja tarkkoja yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja, jotka Microsoftin oli määrä toimittaa vuonna 2004 tehdyn päätöksen mukaisesti yrityksille, joiden etua asia koskee. |
| --- | --- |

5.

Microsoft toimitti 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen tekemisen jälkeen tarkistetun teknisen kuvauksen protokollista (4), joita tarvitaan Windows-käyttöjärjestelmää käyttävien asiakastietokoneiden ja työryhmäpalvelinten välisessä viestinnässä, jäljempänä ’tekninen asiakirja-aineisto’. Microsoftin toimittaman teknisen asiakirja-aineiston eri toisintojen tarkastelun jälkeen voitiin todeta, että aineisto ei edelleenkään sisältänyt täydellisiä ja tarkkoja yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja, jotka Microsoftin oli määrä toimittaa vuonna 2004 tehdyn päätöksen mukaisesti yrityksille, joiden etua asia koskee.

| 6. | Komissio teki 12 päivänä heinäkuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen, jolla 24 artiklan 1 kohdan mukaisella päätöksellä määrätyn uhkasakon lopullinen määrä vahvistettiin 280,5 miljoonaksi euroksi 16 päivän joulukuuta 2005 ja 20 päivän kesäkuuta 2006 väliseltä jaksolta. Kyseinen uhkasakko määrättiin ensimmäisestä osa-alueesta, jolla Microsoftin oli todettu 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä laiminlyöneen velvoitteensa ja jossa oli kyse siitä, että Microsoft ei ollut toimittanut yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot sisältäviä täydellisiä ja tarkkoja teknisiä asiakirjoja. |
| --- | --- |

6.

Komissio teki 12 päivänä heinäkuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen, jolla 24 artiklan 1 kohdan mukaisella päätöksellä määrätyn uhkasakon lopullinen määrä vahvistettiin 280,5 miljoonaksi euroksi 16 päivän joulukuuta 2005 ja 20 päivän kesäkuuta 2006 väliseltä jaksolta. Kyseinen uhkasakko määrättiin ensimmäisestä osa-alueesta, jolla Microsoftin oli todettu 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä laiminlyöneen velvoitteensa ja jossa oli kyse siitä, että Microsoft ei ollut toimittanut yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot sisältäviä täydellisiä ja tarkkoja teknisiä asiakirjoja.

| 7. | Tällä 12 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä päätöksellä muutettiin myös 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen 1 artiklaa siten, että päiväkohtainen uhkasakko, joka oli määrätty Microsoftille sen laiminlyötyä vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdan mukaiset velvoitteensa, korotettiin 3 miljoonaan euroon 1 päivästä elokuuta 2006. |
| --- | --- |

7.

Tällä 12 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä päätöksellä muutettiin myös 24 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen 1 artiklaa siten, että päiväkohtainen uhkasakko, joka oli määrätty Microsoftille sen laiminlyötyä vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a ja c kohdan mukaiset velvoitteensa, korotettiin 3 miljoonaan euroon 1 päivästä elokuuta 2006.

| 8. | Samalla kun teknisen asiakirja-aineiston käsittely oli vielä meneillään, komissio otti tarkasteltavakseen toisen osa-alueen, jolla Microsoftin oli todettu 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä jättäneen noudattamatta velvoitteitaan. Tällä kertaa kyse oli siitä, että Microsoft ei ollut asettanut yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja saataville kohtuullisin ehdoin. |
| --- | --- |

8.

Samalla kun teknisen asiakirja-aineiston käsittely oli vielä meneillään, komissio otti tarkasteltavakseen toisen osa-alueen, jolla Microsoftin oli todettu 24 artiklan 1 kohdan mukaisessa päätöksessä jättäneen noudattamatta velvoitteitaan. Tällä kertaa kyse oli siitä, että Microsoft ei ollut asettanut yhteentoimivuuden edellyttämiä tietoja saataville kohtuullisin ehdoin.

| 9. | Microsoftille 1 päivänä maaliskuuta 2007 osoitetun väitetiedoksiannon jälkeen Microsoft toimitti komissiolle 21 päivänä toukokuuta 2007 työryhmäpalvelimien protokollaohjelmaa (Work Group Server Protocol Program, jäljempänä ’WSPP’) koskevat tarkistetut sopimukset, joilla säänneltiin yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen saatavuutta ja käyttöä. Tarkistettuihin sopimuksiin sisältyvän käyttömaksutaulukon perusteella maksuja oli alennettu verrattuna aiempiin ehdotuksiin. Microsoft ilmoitti, että se soveltaisi näitä alempia maksuja takautuvasti vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivästä. Microsoft oli toimittanut jo aiemmin useita tarkistettuja toisintoja WSPP-korvausjärjestelmistään. Ensimmäinen toisinto oli päivätty 29 päivänä lokakuuta 2004, jonka jälkeen Microsoft oli alentanut sovellettavia korvaustasoja useaan otteeseen. |
| --- | --- |

9.

Microsoftille 1 päivänä maaliskuuta 2007 osoitetun väitetiedoksiannon jälkeen Microsoft toimitti komissiolle 21 päivänä toukokuuta 2007 työryhmäpalvelimien protokollaohjelmaa (Work Group Server Protocol Program, jäljempänä ’WSPP’) koskevat tarkistetut sopimukset, joilla säänneltiin yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen saatavuutta ja käyttöä. Tarkistettuihin sopimuksiin sisältyvän käyttömaksutaulukon perusteella maksuja oli alennettu verrattuna aiempiin ehdotuksiin. Microsoft ilmoitti, että se soveltaisi näitä alempia maksuja takautuvasti vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivästä. Microsoft oli toimittanut jo aiemmin useita tarkistettuja toisintoja WSPP-korvausjärjestelmistään. Ensimmäinen toisinto oli päivätty 29 päivänä lokakuuta 2004, jonka jälkeen Microsoft oli alentanut sovellettavia korvaustasoja useaan otteeseen.

1.3   Menettelyn vaiheet

| 10. | Microsoftille osoitettiin 1 päivänä maaliskuuta 2007 väitetiedoksianto, jossa todettiin alustavasti, että Microsoft ei ollut edelleenkään noudattanut velvoitettaan, jonka mukaan sen on asetettava yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot saataville kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin. |
| --- | --- |

10.

Microsoftille osoitettiin 1 päivänä maaliskuuta 2007 väitetiedoksianto, jossa todettiin alustavasti, että Microsoft ei ollut edelleenkään noudattanut velvoitettaan, jonka mukaan sen on asetettava yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot saataville kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin.

| 11. | Microsoft vastasi väitetiedoksiantoon 23 päivänä huhtikuuta 2007 ja kieltäytyi mahdollisuudesta suulliseen kuulemiseen. |
| --- | --- |

11.

Microsoft vastasi väitetiedoksiantoon 23 päivänä huhtikuuta 2007 ja kieltäytyi mahdollisuudesta suulliseen kuulemiseen.

| 12. | Microsoft toimitti 21 päivänä toukokuuta 2007 komissiolle tarkistetut WSPP-sopimukset, joilla säänneltiin yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen saatavuutta ja käyttöä. Sopimuksiin sisältyi tarkistettu käyttömaksutaulukko, jäljempänä ’21 päivänä toukokuuta 2007 vahvistettu korvausjärjestelmä’. Microsoft ilmoitti, että se ”ottaisi nyt alemmat korvaukset virallisesti käyttöön” ja että niiden soveltaminen alkaisi takautuvasti vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivästä. Microsoft oli toimittanut jo aiemmin useita tarkistettuja toisintoja WSPP-korvausjärjestelmistään. Ensimmäinen toisinto oli päivätty 29 päivänä lokakuuta 2004, jonka jälkeen Microsoft oli alentanut sovellettavia korvaustasoja useaan otteeseen asiasta käytyjen neuvotteluiden perusteella. Korvausjärjestelmät katsottiin yksi toisensa jälkeen kohtuuttomiksi päätöksen perustana olleiden hinnoittelukriteerien mukaan. Kyseiset hinnoittelukriteerit noudattivat Microsoftin kanssa sovittuja WSPP-hinnoitteluperiaatteita, jotka perustuvat kolmeen kriteeriin sen mukaan, kuinka arvokkaita Microsoftin yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot ovat niiden käyttäjien kannalta. Tällöin ei oteta huomioon strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla (ts. Microsoftin omaa luomistyötä ja innovointia verrattuna vastaaviin teknologioihin). |
| --- | --- |

12.

Microsoft toimitti 21 päivänä toukokuuta 2007 komissiolle tarkistetut WSPP-sopimukset, joilla säänneltiin yhteentoimivuuden edellyttämien tietojen saatavuutta ja käyttöä. Sopimuksiin sisältyi tarkistettu käyttömaksutaulukko, jäljempänä ’21 päivänä toukokuuta 2007 vahvistettu korvausjärjestelmä’. Microsoft ilmoitti, että se ”ottaisi nyt alemmat korvaukset virallisesti käyttöön” ja että niiden soveltaminen alkaisi takautuvasti vuonna 2004 tehdyn päätöksen tekopäivästä. Microsoft oli toimittanut jo aiemmin useita tarkistettuja toisintoja WSPP-korvausjärjestelmistään. Ensimmäinen toisinto oli päivätty 29 päivänä lokakuuta 2004, jonka jälkeen Microsoft oli alentanut sovellettavia korvaustasoja useaan otteeseen asiasta käytyjen neuvotteluiden perusteella. Korvausjärjestelmät katsottiin yksi toisensa jälkeen kohtuuttomiksi päätöksen perustana olleiden hinnoittelukriteerien mukaan. Kyseiset hinnoittelukriteerit noudattivat Microsoftin kanssa sovittuja WSPP-hinnoitteluperiaatteita, jotka perustuvat kolmeen kriteeriin sen mukaan, kuinka arvokkaita Microsoftin yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot ovat niiden käyttäjien kannalta. Tällöin ei oteta huomioon strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla (ts. Microsoftin omaa luomistyötä ja innovointia verrattuna vastaaviin teknologioihin).

| 13. | Microsoftille lähetettiin 24 päivänä heinäkuuta 2007 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa arvioitiin Microsoftin korvausjärjestelmään väitetiedoksiannon lähettämisen jälkeen tehtyjä tarkistuksia ja jossa Microsoftia kehotettiin esittämään asiasta huomautuksensa. Se esitti huomautuksensa 31 päivänä elokuuta 2007. |
| --- | --- |

13.

Microsoftille lähetettiin 24 päivänä heinäkuuta 2007 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa arvioitiin Microsoftin korvausjärjestelmään väitetiedoksiannon lähettämisen jälkeen tehtyjä tarkistuksia ja jossa Microsoftia kehotettiin esittämään asiasta huomautuksensa. Se esitti huomautuksensa 31 päivänä elokuuta 2007.

| 14. | Microsoft esitteli 22 päivänä lokakuuta 2007 uuden WSPP-sopimusten puitteissa sovellettavan korvausjärjestelmän. Uusi järjestelmä sisältää nk. No Patent -sopimuksen, jolla mahdollistettiin yhteentoimivuuden edellyttämien patentoimattomien tietojen saatavuus ja käyttö 10 000 euron kertamaksua vastaan. Patenttisopimuksella puolestaan myönnetään patenttilisenssi niihin yhteentoimivuuden edellyttämiin tietoihin, joiden Microsoft katsoo kuuluvan patenttisuojan piiriin. Patenttisopimus on saatavilla joko maailmanlaajuisesti, jolloin käyttömaksu on 0,4 prosenttia lisenssinhaltijoiden nettotuloista, tai soveltamalla hintahaarukkaa, jonka mukaan ETA:ssa veloitettavat käyttömaksut ovat 0,25 prosenttia ja muualla maailmassa 3,87 prosenttia lisenssinhaltijoiden nettotuloista. 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessään komissio totesi, että 22 päivänä lokakuuta 2007 esitellyssä uudessa korvausjärjestelmässä ei enää ollut korvausten kohtuullisuuteen ja syrjimättömyyteen liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

14.

Microsoft esitteli 22 päivänä lokakuuta 2007 uuden WSPP-sopimusten puitteissa sovellettavan korvausjärjestelmän. Uusi järjestelmä sisältää nk. No Patent -sopimuksen, jolla mahdollistettiin yhteentoimivuuden edellyttämien patentoimattomien tietojen saatavuus ja käyttö 10 000 euron kertamaksua vastaan. Patenttisopimuksella puolestaan myönnetään patenttilisenssi niihin yhteentoimivuuden edellyttämiin tietoihin, joiden Microsoft katsoo kuuluvan patenttisuojan piiriin. Patenttisopimus on saatavilla joko maailmanlaajuisesti, jolloin käyttömaksu on 0,4 prosenttia lisenssinhaltijoiden nettotuloista, tai soveltamalla hintahaarukkaa, jonka mukaan ETA:ssa veloitettavat käyttömaksut ovat 0,25 prosenttia ja muualla maailmassa 3,87 prosenttia lisenssinhaltijoiden nettotuloista. 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessään komissio totesi, että 22 päivänä lokakuuta 2007 esitellyssä uudessa korvausjärjestelmässä ei enää ollut korvausten kohtuullisuuteen ja syrjimättömyyteen liittyviä ongelmia.

1.4   Tarkastelun kohteena oleva yritys ja tuote

| 15. | Microsoft on ohjelmistoyritys, jonka päätoimipaikka on Redmondissa (Washingtonin osavaltiossa) Yhdysvalloissa. Microsoftin liikevaihto heinäkuusta 2006 heinäkuuhun 2007 ulottuneella tilikaudella oli 51 120 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Microsoftin palveluksessa on 78 500 henkilöä eri puolilla maailmaa. Se toimii kaikissa ETA-maissa. |
| --- | --- |

15.

Microsoft on ohjelmistoyritys, jonka päätoimipaikka on Redmondissa (Washingtonin osavaltiossa) Yhdysvalloissa. Microsoftin liikevaihto heinäkuusta 2006 heinäkuuhun 2007 ulottuneella tilikaudella oli 51 120 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Microsoftin palveluksessa on 78 500 henkilöä eri puolilla maailmaa. Se toimii kaikissa ETA-maissa.

| 16. | Tässä menettelyssä tarkastellaan vuonna 2004 tehdyn päätöksen 1 artiklan 9 kohdassa määriteltyjä Windows-työryhmäpalvelimien käyttöjärjestelmiä. |
| --- | --- |

16.

Tässä menettelyssä tarkastellaan vuonna 2004 tehdyn päätöksen 1 artiklan 9 kohdassa määriteltyjä Windows-työryhmäpalvelimien käyttöjärjestelmiä.

1.5   Velvoitteiden noudattamatta jättäminen

| 17. | Vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1003 kappaleen mukaan päätöksen tavoitteena ”on varmistaa, että Microsoftin kilpailijat voivat kehittää Windowsin verkkoalueen rakenteen kanssa yhteentoimivia tuotteita – rakenteen tukena on alun perin ollut Windowsin hallitseva asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmä – jotta ne voivat kilpailla uskottavasti Microsoftin työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien kanssa”. |
| --- | --- |

17.

Vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1003 kappaleen mukaan päätöksen tavoitteena ”on varmistaa, että Microsoftin kilpailijat voivat kehittää Windowsin verkkoalueen rakenteen kanssa yhteentoimivia tuotteita – rakenteen tukena on alun perin ollut Windowsin hallitseva asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmä – jotta ne voivat kilpailla uskottavasti Microsoftin työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien kanssa”.

| 18. | Kuten vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1008 kappaleessa todetaan, ”vaatimusta, jonka mukaan Microsoftin asettamien ehtojen on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät, sovelletaan erityisesti [...] ii. kaikkiin korvauksiin, joita Microsoft saattaa veloittaa tietojen toimittamisesta; tällainen korvaus ei esimerkiksi saa heijastaa strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla”. |
| --- | --- |

18.

Kuten vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1008 kappaleessa todetaan, ”vaatimusta, jonka mukaan Microsoftin asettamien ehtojen on oltava kohtuulliset ja syrjimättömät, sovelletaan erityisesti [...] ii. kaikkiin korvauksiin, joita Microsoft saattaa veloittaa tietojen toimittamisesta; tällainen korvaus ei esimerkiksi saa heijastaa strategista arvoa, joka johtuu Microsoftin markkinavoimasta henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla tai työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla”.

| 19. | Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä arvioidaan, noudattaako Microsoft vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan. Arviointi perustuu tarkistettuihin WSPP-sopimuksiin, jotka Microsoft oli lähettänyt komissiolle 21 päivänä toukokuuta 2007, ja sopimusten mukaiseen WSPP-korvausjärjestelmään. Koska korvausmääriä on alennettu uudessa korvausjärjestelmässä verrattuna aiempien WSPP-sopimusten toisintojen mukaisiin määriin, arviointi kattaa pääasiassa myös aiempien toisintojen mukaiset korvausjärjestelmät. Uuden järjestelmän mukaan kaikista WSPP-protokollista veloitetaan WSPP No Patent -sopimuksen nojalla korvaus, jonka osuus saajan nettotuloista on 0,5 prosenttia, ja kaikista WSPP-protokollat kattavista patenttilisensseistä WSPP Patent Only -sopimuksen nojalla korvaus, jonka osuus saajan nettotuloista on 0,7 prosenttia. |
| --- | --- |

19.

Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä arvioidaan, noudattaako Microsoft vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan. Arviointi perustuu tarkistettuihin WSPP-sopimuksiin, jotka Microsoft oli lähettänyt komissiolle 21 päivänä toukokuuta 2007, ja sopimusten mukaiseen WSPP-korvausjärjestelmään. Koska korvausmääriä on alennettu uudessa korvausjärjestelmässä verrattuna aiempien WSPP-sopimusten toisintojen mukaisiin määriin, arviointi kattaa pääasiassa myös aiempien toisintojen mukaiset korvausjärjestelmät. Uuden järjestelmän mukaan kaikista WSPP-protokollista veloitetaan WSPP No Patent -sopimuksen nojalla korvaus, jonka osuus saajan nettotuloista on 0,5 prosenttia, ja kaikista WSPP-protokollat kattavista patenttilisensseistä WSPP Patent Only -sopimuksen nojalla korvaus, jonka osuus saajan nettotuloista on 0,7 prosenttia.

| 20. | Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä keskitytään arvioimaan, noudattaako Microsoft vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan asettaa yhteentoimivuuden edellyttämät patentoimattomat tiedot saataville kohtuullista korvausta vastaan. |
| --- | --- |

20.

Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä keskitytään arvioimaan, noudattaako Microsoft vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan asettaa yhteentoimivuuden edellyttämät patentoimattomat tiedot saataville kohtuullista korvausta vastaan.

| 21. | Komissio toteaa helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessään, että WSPP-hinnoitteluperiaatteet noudattavat riittävässä määrin vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1003 kappaleen ja 1008 kappaleen ii kohdan mukaisia vaatimuksia. 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä todetaan, että ei ole vakuuttavia todisteita siitä, että Microsoftin patentoimattomat protokollateknologiat, joita koskevat tiedot luovutetaan osana yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot sisältävää teknistä asiakirja-aineistoa, olisivat suurelta osin innovatiivisia. Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä todetaan tämän perusteella ja vertailukelpoisten teknologioiden markkina-arvioinnin jälkeen (ks. edellä 12 kohdassa esitetty yhteenveto WSPP-hinnoitteluperiaatteista), että korvausjärjestelmät, joita Microsoft noudatti ennen 22 päivänä lokakuuta 2007 käyttöön ottamaansa järjestelmää, on katsottava kohtuuttomiksi vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan nojalla. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen ja ulkopuolisen teknisen asiantuntijan, TAEUS:n, raportit tukevat tätä arviointia. |
| --- | --- |

21.

Komissio toteaa helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessään, että WSPP-hinnoitteluperiaatteet noudattavat riittävässä määrin vuonna 2004 tehdyn päätöksen johdanto-osan 1003 kappaleen ja 1008 kappaleen ii kohdan mukaisia vaatimuksia. 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä todetaan, että ei ole vakuuttavia todisteita siitä, että Microsoftin patentoimattomat protokollateknologiat, joita koskevat tiedot luovutetaan osana yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot sisältävää teknistä asiakirja-aineistoa, olisivat suurelta osin innovatiivisia. Helmikuussa 2008 tehdyssä päätöksessä todetaan tämän perusteella ja vertailukelpoisten teknologioiden markkina-arvioinnin jälkeen (ks. edellä 12 kohdassa esitetty yhteenveto WSPP-hinnoitteluperiaatteista), että korvausjärjestelmät, joita Microsoft noudatti ennen 22 päivänä lokakuuta 2007 käyttöön ottamaansa järjestelmää, on katsottava kohtuuttomiksi vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan nojalla. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen ja ulkopuolisen teknisen asiantuntijan, TAEUS:n, raportit tukevat tätä arviointia.

2.   UHKASAKON LOPULLINEN MÄÄRÄ

2.1   Sääntöjenvastaisuuden ajankohta

| 22. | Helmikuussa 2008 tehty päätös kattaa 21 päivän kesäkuuta 2006 ja 21 päivän lokakuuta 2007 välisen jakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

22.

Helmikuussa 2008 tehty päätös kattaa 21 päivän kesäkuuta 2006 ja 21 päivän lokakuuta 2007 välisen jakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

2.2   Tarkastelujaksolta määrättävän uhkasakon lopullinen määrä

| 23. | Microsoftille tarkastelujaksolta määrättävän uhkasakon lopullinen määrä vahvistetaan 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä 899 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

23.

Microsoftille tarkastelujaksolta määrättävän uhkasakon lopullinen määrä vahvistetaan 27 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä päätöksessä 899 miljoonaksi euroksi.

| 24. | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos yritykset ovat täyttäneet velvoitteen, jonka täyttämiseksi uhkasakko on määrätty, komissio voi määrätä uhkasakon lopullisen määrän pienemmäksi kuin se olisi alkuperäisen päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

24.

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 24 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos yritykset ovat täyttäneet velvoitteen, jonka täyttämiseksi uhkasakko on määrätty, komissio voi määrätä uhkasakon lopullisen määrän pienemmäksi kuin se olisi alkuperäisen päätöksen perusteella.

| 25. | Uhkasakon lopullisen määrän laskennassa otettiin huomioon muun muassa seuraavat näkökohdat:






  — | Microsoft on laiminlyönyt jatkuvasti – yli 15 kuukauden ajan – kohtuullista ja syrjimätöntä korvausta koskevan velvoitteensa noudattamisen. |
| --- | --- | --- |

25.

Uhkasakon lopullisen määrän laskennassa otettiin huomioon muun muassa seuraavat näkökohdat:

—

Microsoft on laiminlyönyt jatkuvasti – yli 15 kuukauden ajan – kohtuullista ja syrjimätöntä korvausta koskevan velvoitteensa noudattamisen.

| — | Riski tehokkaan kilpailun häviämisestä vuonna 2004 tehdyssä päätöksessä määritellyillä työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla on kasvanut entisestään. |
| --- | --- |

—

Riski tehokkaan kilpailun häviämisestä vuonna 2004 tehdyssä päätöksessä määritellyillä työryhmäpalvelinten käyttöjärjestelmien markkinoilla on kasvanut entisestään.

| — | Microsoft on hyötynyt siitä, että se on jättänyt noudattamatta velvoitteitaan. |
| --- | --- |

—

Microsoft on hyötynyt siitä, että se on jättänyt noudattamatta velvoitteitaan.

| — | On välttämätöntä vahvistaa uhkasakon määrä tasolle, joka on oikeasuhteinen ja riittävä korkea estämään velvoitteiden noudattamatta jättäminen. |
| --- | --- |

—

On välttämätöntä vahvistaa uhkasakon määrä tasolle, joka on oikeasuhteinen ja riittävä korkea estämään velvoitteiden noudattamatta jättäminen.

| — | Microsoft on soveltanut huomattavasti matalampaa korvaustasoa 21 päivästä toukokuuta 2007. |
| --- | --- |

—

Microsoft on soveltanut huomattavasti matalampaa korvaustasoa 21 päivästä toukokuuta 2007.

| — | Helmikuussa 2008 tehty päätös on rajattu koskemaan vain yhteentoimivuuden edellyttämiä patentoimattomia tietoja. |
| --- | --- |

—

Helmikuussa 2008 tehty päätös on rajattu koskemaan vain yhteentoimivuuden edellyttämiä patentoimattomia tietoja.

2.3   Päätelmä

| 26. | Microsoftille määrättiin 10 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä K(2005) 4420 uhkasakko jaksolta, joka ulottuu 21 päivästä kesäkuuta 200621 päivään lokakuuta 2007. Uhkasakon lopullinen määrä on helmikuussa 2008 tehdyn päätöksen mukaisesti 899 miljoonaa euroa. Uhkasakko määrättiin Microsoftille siitä syystä, että se oli jättänyt noudattamatta komission vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan asettaa yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin niiden yritysten saataville, joiden etua asia koskee. |
| --- | --- |

26.

Microsoftille määrättiin 10 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä K(2005) 4420 uhkasakko jaksolta, joka ulottuu 21 päivästä kesäkuuta 200621 päivään lokakuuta 2007. Uhkasakon lopullinen määrä on helmikuussa 2008 tehdyn päätöksen mukaisesti 899 miljoonaa euroa. Uhkasakko määrättiin Microsoftille siitä syystä, että se oli jättänyt noudattamatta komission vuonna 2004 tehdyn päätöksen 5 artiklan a kohdan mukaista velvoitettaan asettaa yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin niiden yritysten saataville, joiden etua asia koskee.

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 32, 6.2.2007, s. 23.

(3)  Yhteentoimivuuden edellyttämät tiedot määritellään vuonna 2004 tehdyn päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa. Niillä tarkoitetaan täydellisiä ja tarkkoja teknisiä tietoja kaikista Windows-työryhmäpalvelimien käyttöjärjestelmien protokollista Windows-työryhmäpalvelimissa käytetyissä tiedosto- ja tulostuspalveluissa sekä Windowsin työryhmäverkkoihin toimitettavissa ryhmä- ja käyttäjähallintapalveluissa, myös palveluissa, jotka liittyvät Windowsin toimialueen ohjauspalvelimeen (Domain Controller), Active Directory -toimintoon ja ryhmäkäytäntöihin (Group Policy).

(4)  Vuonna 2004 tehdyn päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa protokolla määritellään sarjaksi yhteenliittämistä ja vuorovaikutteisuutta koskevia sääntöjä tiettyyn Windowsin työryhmäverkkoon kuuluvilla eri tietokoneilla käytettävien Windows-työryhmäpalvelimien käyttöjärjestelmien ja Windowsin asiakastietokoneiden käyttöjärjestelmien välillä.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/24

---

Jäsenvaltioiden hyväksymät tupakan ensimmäisen jalostusasteen yritykset

2009/C 166/09

Tämä julkaisu on tupakan tukijärjestelmän osalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29. lokakuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 171 c o artiklan mukainen.

BELGIA

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIA

(BT = bulgarialainen tupakka, AD = osakeyhtiö, VK = avoin osuuskunta, ZPK = vakuutus- ja jälleenvakuutusyhtiö, EOOD = yhden henkilön rajoitetun vastuun yhtiö, ET = liikkeenharjoittaja, OOD = rajoitetun vastuun yhtiö)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

SAKSA

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

ESPANJA

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

RANSKA

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITALY

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

ITÄVALTA

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

PUOLA

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALI

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

ROMANIA

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVAKIA

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/29

---

Tupakan viljelysopimusten rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset elimet

2009/C 166/10

Tämä julkaisu on tupakan tukijärjestelmän osalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29 päivänä lokakuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 171 c o artiklan mukainen.

BELGIA

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

BULGARIA

SAKSA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

ESPANJA

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

RANSKA

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

ITÄVALTA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

PUOLA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALI

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

ROMANIA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVAKIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova nr. 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova nr. 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/32

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 166/11

| 1. | Komissio vastaanotti 9 päivänä heinäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Barclays Group (Barclays) ja ranskalainen yritys CNP Assurances (CNP) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tällä hetkellä Barclays’in yksinomaisessa määräysvallassa olevassa espanjalaisessa yrityksessä Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (BVP) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 9 päivänä heinäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Barclays Group (Barclays) ja ranskalainen yritys CNP Assurances (CNP) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tällä hetkellä Barclays’in yksinomaisessa määräysvallassa olevassa espanjalaisessa yrityksessä Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (BVP) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Barclays: maailmanlaajuinen rahoitusalan palvelujen tarjoaja, joka harjoittaa vähittäis-, liike- ja investointipankkitoimintaa sekä tarjoaa luottokortti-, varainhoito- ja omaisuudenhoitopalveluja, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Barclays: maailmanlaajuinen rahoitusalan palvelujen tarjoaja, joka harjoittaa vähittäis-, liike- ja investointipankkitoimintaa sekä tarjoaa luottokortti-, varainhoito- ja omaisuudenhoitopalveluja,

| — | CNP: maailmanlaajuinen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa ensi sijassa henkivakuutuksia, eläketuotteita ja eräitä vahinkovakuutustuotteita, |
| --- | --- |

—

CNP: maailmanlaajuinen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa ensi sijassa henkivakuutuksia, eläketuotteita ja eräitä vahinkovakuutustuotteita,

| — | BVP: Barclays’in täysin omistama henki- ja eläkevakuutustytäryhtiö, joka toimii Espanjassa ja Portugalissa. |
| --- | --- |

—

BVP: Barclays’in täysin omistama henki- ja eläkevakuutustytäryhtiö, joka toimii Espanjassa ja Portugalissa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 2 2964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 2 2964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Oikaisuja

| 18.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 166/33

---

Oikaistaan ehdotuspyyntö – EAC/26/2009 – Näyttöön perustuva politiikka ja toimintatapa: ehdotuspyyntö tiedonvälitystoimiin liittyvien verkostojen kehittämiseksi

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 142, 23. kesäkuuta 2009
  )

2009/C 166/12

Sivulla 3, 4 kohdassa, hakemusten jättämisen määräajan kohdalla:

korvataan:

”... 25 päivänä syyskuuta 2009.”

seuraavasti:

”... 29 päivänä syyskuuta 2009.”

---