# Il-Ġurnal Uffiċjali C 165/2009

| | ISSN 1725-5198
  doi:10.3000/17255198.C_2009.165.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 165 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5217 ta' Lulju 2009 |

ISSN 1725-5198

doi:10.3000/17255198.C_2009.165.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 165

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5217 ta' Lulju 2009

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikazzjonijiet |
| | KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni |
| 2009/C 165/01 | Awtorizzazzjoni tal-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE – Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

II   Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni

2009/C 165/01

Awtorizzazzjoni tal-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE – Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni |
| 2009/C 165/03 | Rata tal-kambju tal-euro | 4 |
| 2009/C 165/04 | Rapport finali tal-Uffiċjal tas-Seduta fil-Każ COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Clearing u Ħlas) (skont l-Artikoli 15 u 16 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni (2001/462/KE, KEFA) tat-23 ta' Mejju 2001 dwar it-termini ta' referenza għall-Uffiċjali tas-Seduta f'ċerti proċedimenti tal-kompetizzjoni – ĠU L 162, 19.6.2001, p. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Sommarju tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta' Ġunju 2004 dwar proċediment taħt l-Artikolu 82 tat-trattat tal-KE (Każ COMP/38.096 – Clearstream (Clearing u Ħlas)) (notifikata bid-dokument numru C(2004) 1958) | 7 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni

2009/C 165/03

Rata tal-kambju tal-euro

4

2009/C 165/04

Rapport finali tal-Uffiċjal tas-Seduta fil-Każ COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Clearing u Ħlas) (skont l-Artikoli 15 u 16 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni (2001/462/KE, KEFA) tat-23 ta' Mejju 2001 dwar it-termini ta' referenza għall-Uffiċjali tas-Seduta f'ċerti proċedimenti tal-kompetizzjoni – ĠU L 162, 19.6.2001, p. 21)

(skont l-Artikoli 15 u 16 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni (2001/462/KE, KEFA) tat-23 ta' Mejju 2001 dwar it-termini ta' referenza għall-Uffiċjali tas-Seduta f'ċerti proċedimenti tal-kompetizzjoni – ĠU L 162, 19.6.2001, p. 21)

5

2009/C 165/05

Sommarju tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta' Ġunju 2004 dwar proċediment taħt l-Artikolu 82 tat-trattat tal-KE (Każ COMP/38.096 – Clearstream (Clearing u Ħlas)) (notifikata bid-dokument numru C(2004) 1958)

(notifikata bid-dokument numru C(2004) 1958)

7

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni |
| 2009/C 165/06 | Għajnuna mill-Istat – L-Ungerija – Għajnuna mill-Istat C 14/09 (eks NN 17/09) – Għajnuna potenzjali lil Péti Nitrogénművek – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  ) | 12 |

V   Avviżi

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni

2009/C 165/06

Għajnuna mill-Istat – L-Ungerija – Għajnuna mill-Istat C 14/09 (eks NN 17/09) – Għajnuna potenzjali lil Péti Nitrogénművek – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

II Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/1

---

Awtorizzazzjoni tal-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE

Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2009/C 165/01

| Data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| In-numru ta' referenza tal-għajnuna | N 617/08 |
| Stat Membru | Id-Danimarka |
| Reġjun | — |
| Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju) | Technology Transfer Institues |
| Il-bażi legali | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| It-tip tal-miżura | Skema ta' għajnuna |
| L-għan | Ir-riċerka u l-iżvilupp |
| Il-forma tal-għajnuna | Għotja diretta |
| L-Estimi | Baġit annwali: 130 miljun DKK; Baġit globali: 780 miljun DKK |
| L-intensità | 50 % |
| It-tul ta' żmien | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Setturi ekonomiċi | Is-setturi kollha |
| Isem u indirizz tal-awtorità responsabbli mill-għajnuna | — |
| Aktar informazzjoni | Miżura li mhix għajnuna |

Data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni

8.6.2009

In-numru ta' referenza tal-għajnuna

N 617/08

Stat Membru

Id-Danimarka

Reġjun

—

Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju)

Technology Transfer Institues

Il-bażi legali

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

It-tip tal-miżura

Skema ta' għajnuna

L-għan

Ir-riċerka u l-iżvilupp

Il-forma tal-għajnuna

Għotja diretta

L-Estimi

Baġit annwali: 130 miljun DKK; Baġit globali: 780 miljun DKK

L-intensità

50 %

It-tul ta' żmien

1.1.2009-31.12.2014

Setturi ekonomiċi

Is-setturi kollha

Isem u indirizz tal-awtorità responsabbli mill-għajnuna

—

Aktar informazzjoni

Miżura li mhix għajnuna

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| In-numru ta' referenza tal-għajnuna | N 53/09 |
| Stat Membru | Spanja |
| Reġjun | — |
| Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Il-bażi legali | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| It-tip tal-miżura | Skema ta' għajnuna |
| L-għan | Impjiegi |
| Il-forma ta' l-għajnuna | Tnaqqis fil-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali |
| L-Estimi | Baġit globali: 0,13 miljun EUR |
| L-intensità | — |
| It-tul ta' żmien | sal-1.6.2011 |
| Setturi ekonomiċi | L-industrija tal-manifattura |
| Isem u indirizz ta' l-awtorità responsabbli mill-għajnuna | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Aktar informazzjoni | — |

Data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni

6.7.2009

In-numru ta' referenza tal-għajnuna

N 53/09

Stat Membru

Spanja

Reġjun

—

Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Il-bażi legali

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

It-tip tal-miżura

Skema ta' għajnuna

L-għan

Impjiegi

Il-forma ta' l-għajnuna

Tnaqqis fil-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali

L-Estimi

Baġit globali: 0,13 miljun EUR

L-intensità

—

It-tul ta' żmien

sal-1.6.2011

Setturi ekonomiċi

L-industrija tal-manifattura

Isem u indirizz ta' l-awtorità responsabbli mill-għajnuna

Servicio Público de Empleo Estatal

Aktar informazzjoni

—

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/3

---

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata

(Każ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2009/C 165/02

Fid-9 ta’ Lulju 2009, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix il-konċentrazzjoni notifikata msemmija hawn fuq u li tiddikjaraha kompatibbli mas-suq komuni. Din id-deċiżjoni hi bbażata fuq l-Artikolu 6(1)b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004. It-test sħiħ tad-deċiżjoni hu disponibbli biss fl-Ingliż u ser isir pubbliku wara li jitneħħa kwalunkwe sigriet tan-negozju li jista’ jkun fih. Dan it-test jinstab:

| — | Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali, |
| --- | --- |

—

Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali,

| — | f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32009M5513. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea. |
| --- | --- |

—

f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32009M5513. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea.

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/4

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

Is-16 ta’ Lulju 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,4130 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 132,63 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4456 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,85910 |
| SEK | Krona Żvediża | 11,0135 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,5154 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 9,0015 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,861 |
| EEK | Krona Estona | 15,6466 |
| HUF | Forint Ungeriż | 272,82 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,7005 |
| PLN | Zloty Pollakk | 4,2900 |
| RON | Leu Rumen | 4,2313 |
| TRY | Lira Turka | 2,1570 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,7582 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,5787 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 10,9512 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 2,1852 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 2,0501 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 795,45 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 11,4575 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 9,6526 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,3270 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 14 305,53 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 5,0465 |
| PHP | Peso Filippin | 67,739 |
| RUB | Rouble Russu | 44,9351 |
| THB | Baht Tajlandiż | 48,130 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,7279 |
| MXN | Peso Messikan | 19,1829 |
| INR | Rupi Indjan | 68,7710 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,4130

JPY

Yen Ġappuniż

132,63

DKK

Krona Daniża

7,4456

GBP

Lira Sterlina

0,85910

SEK

Krona Żvediża

11,0135

CHF

Frank Żvizzeru

1,5154

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

9,0015

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,861

EEK

Krona Estona

15,6466

HUF

Forint Ungeriż

272,82

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,7005

PLN

Zloty Pollakk

4,2900

RON

Leu Rumen

4,2313

TRY

Lira Turka

2,1570

AUD

Dollaru Awstraljan

1,7582

CAD

Dollaru Kanadiż

1,5787

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

10,9512

NZD

Dollaru tan-New Zealand

2,1852

SGD

Dollaru tas-Singapor

2,0501

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 795,45

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

11,4575

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

9,6526

HRK

Kuna Kroata

7,3270

IDR

Rupiah Indoneżjan

14 305,53

MYR

Ringgit Malażjan

5,0465

PHP

Peso Filippin

67,739

RUB

Rouble Russu

44,9351

THB

Baht Tajlandiż

48,130

BRL

Real Brażiljan

2,7279

MXN

Peso Messikan

19,1829

INR

Rupi Indjan

68,7710

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/5

---

Rapport finali tal-Uffiċjal tas-Seduta fil-Każ COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(Clearing u Ħlas)

(skont l-Artikoli 15 u 16 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni (2001/462/KE, KEFA) tat-23 ta' Mejju 2001 dwar it-termini ta' referenza għall-Uffiċjali tas-Seduta f'ċerti proċedimenti tal-kompetizzjoni – ĠU L 162, 19.6.2001, p. 21)

2009/C 165/04

L-abbozz tad-deċiżjoni f'dan il-każ jagħti lok għall-osservazzjonijiet li ġejjin:

Id-Dikjarazzjoni ta' Oġġezzjonijiet intbagħtet lill-Clearstream International SA (“CI”) fil-Luxembourg u lill-Clearstream Banking AG (“CBF”) fi Frankfurt fit-28 ta’ Marzu 2003. Din waslet għand il-partijiet fil-31 ta' Marzu 2003.

Fid-9 ta’ April 2003 l-partijiet talbu l-aċċess għall-fajl. L-aċċess ingħata fl-14 ta’ April 2003. Dak in-nhar, minħabba żball amministrattiv, il-partijiet ingħatalhom l-aċċess għal dokument wieħed li hu klassifikat bħala konfidenzjali. Id-dokument konċernat kien memorandum intern tal-Euroclear Bank S.A./N.V. (“EB”) li jistabbilixxi l-miri u l-istrateġija li l-EB għandha l-ħsieb li tadotta waqt laqgħa. L-EB ġiet informata dwar dan l-iżball qabel is-seduta orali. Kuntrarji għall-valutazzjoni tas-servizzi relevanti tal-Kummissjoni, il-partijiet ikkunsidraw li d-dokument li hu dikjarat bħala konfidenzjali jinkludi evidenza eżoneranti li għandha tintuża favur tagħhom fid-deċiżjoni finali tal-Kummissjoni. Jien tal-fehma li d-dokument konċernat ma jinkludix informazzjoni ġustifikanti li għandha ssir disponibbli lill-partijiet jew li għandha tintuża fid-deċiżjoni finali tal-Kummissjoni.

Il-partijiet ingħatalhom xahrejn sabiex jirrispondu għad-Dikjarazzjoni ta’ Oġġezzjonijiet.

Bl-ittra tat-30 ta’ Mejju 2003 r-rappreżentatni legali tal-partijiet wieġbu għad-Dikjarazzjoni ta’ Oġġezzjonijiet. It-tweġiba waslet fit-3 ta' Ġunju 2003.

Il-partijiet talbu seduta orali, li seħħet fl-24 ta’ Lulju 2003.

Fit-8 ta’ April 2003 l-EB, permezz ta’ ittra elettronika, talbet il-permess biex tipparteċipa fis-seduta orali u staqsiet għal verżjoni mhux konfidenzjali tad-Dikjarazzjoni ta’ Oġġezzjonijiet. Iż-żewġ talbiet ġew aċċettati u l-EB ingħatatilha verżjoni mhux konfidenzjali tad-Dikjarazzjoni ta’ Oġġezzjonijiet fit-2 ta’ Mejju 2003. Fit-13 ta’ Ġunju 2003 l-EB resqet il-kummenti tagħha. L-EB ingħatatilha l-opportunità li tirrevedi d-Dikjarazzjoni ta’ Oġġezzjonijiet qabel ma ngħatat lill-partijiet l-oħra barra l-Clearstream, peress li tista’ tinkludi informazzjoni konfidenzjali li tirrigwardja l-EB.

Wara s-seduta orali, is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni investigaw aktar il-każ, billi bagħtu ittri tal-Artikolu 11 lill-partijiet fil-25 ta’ Lulju 2003 u lill-EB fid-29 ta’ Lulju 2003. It-tweġibiet, li waslu fl-1 ta' Settembru (il-partijiet) u fit-28 ta' Ottubru 2003 (l-EB) tpoġġew fil-fajl.

Fil-25 ta’ Awwissu 2003 l-partijiet talbu aċċess addizzjonali għall-fajl. It-talba tagħhom li tirrigwardja żewġ tweġibiet ta’ 367 paġna li l-Euroclear kienet ressqet bħala tweġiba għall-ittri tal-Artikolu 11 tal-Kummissjoni. Is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni wieġbu fis-6 ta’ Ottubru 2003, u taw aċċess għall-141 paġna tad-dokumenti mitluba. Kien spjegat li l-paġni li baqa’ kienu jinkludu ftehimiet bejn il-Euroclear u l-klijenti jew fornituri tagħhom li kienu sigrieti tan-negozju. Għall-ftehim ta’ dan tal-aħħar, is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni pprovdew spjegazzjonijiet fil-qosor tal-kwistjonijiet rispettivi tas-suġġett. F’dan ir-rigward il-paritjiet ma tawx lok għal oġġezzjonijiet quddiem l-Uffiċjal tas-Seduta.

Fit-3 ta’ Novembru 2003 kien hemm aktar aċċess għall-fajl. Kif imwiegħed fit-tweġiba tas-servizzi relevanti tal-Kummissjoni tas-6 ta’ Ottubru 2003, l-aċċess ingħata għal dokumenti addizzjonali li tpoġġew fil-fajl wara l-14 ta' April 2003.

Fit-3 ta’ Novembru 2003, saret laqgħa bejn is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni u l-partijiet. Il-partijiet esprimew il-fehmiet tagħhom dwar kif għandu jiġi nterpretat il-materjal il-ġdid provdut minnhom. Is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni spjegaw kif huma kellhom il-ħsieb li jużaw l-informazzjoni li huma ġabru wara s-seduta orali. Rigward dan, is-servizzi relevanti tal-Kummissjoni, fis-17 ta’ Novembru 2003 bagħtu wkoll ittra lill-partijiet li tispjega l-interpretazzjoni tal-informazzjoni addizzjonali miġbura li l-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tadotta fid-deċiżjoni finali tagħha. Il-partijiet ingħatatilhom l-opportunità biex jikkumentaw dwar din l-ittra sal-1 ta’ Diċembru 2003.

Wara s-seduta orali, inżammu l-oġġezzjonijiet indirizzati lill-partijiet. Iżda, il-Kummissjoni żammet mal-ħsieb tagħha biex timmulta l-partijiet.

Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, jien nikkunsidra li d-dritt tal-partijiet u tal-partijiet terzi sabiex jinstemgħu ġie rrispettat f'dan il-każ. L-abbozz tad-deċiżjoni jindirizza biss l-oġġezzjonijiet rigward liema partijiet ingħataw l-opportunità li jesprimu l-veduti tagħhom.

Brussell, il-5 ta' Mejju 2004

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/7

---

Sommarju tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni

tat-2 ta' Ġunju 2004

dwar proċediment taħt l-Artikolu 82 tat-trattat tal-KE

(Każ COMP/38.096 – Clearstream (Clearing u Ħlas))

(notifikata bid-dokument numru C(2004) 1958)

(It-test Ġermaniż biss huwa awtentiku)

2009/C 165/05

Fl-2 ta' Ġunju 2004, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni dwar provvediment skont l-Artikolu 82 tat-Trattat tal-KE. F'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2003
   (1), il-Kummissjoni b'dan qed tippubblika l-ismijiet tal-partijiet u l-kuntest ewlieni tad-deċiżjoni, inklużi kwalunkwe penali imposti, wara li kkunsidrat l-interess leġittimu ta' l-intrapriżi fil-ħarsien ta' l-interessi kummerċjali tagħhom. Verżjoni mhux kunfidenzjali tat-test sħiħ tad-deċiżjoni tista' tinsab fil-lingwi awtentiċi tal-każ kif ukoll fil-lingwi ta' ħidma tal-Kummissjoni fuq is-sit ta' l-internet tad-DĠ COMP:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INTRODUZZJONI

| 1. | It-test attwali hu sommarju tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Ġunju 2004 fil-każ li hu msemmi hawn wkoll. Id-Deċiżjoni ssib li l-Clearstream Banking AG, magħrufa ukoll bħala Clearstream Banking Frankfurt (CBF) u l-kumpanija ewlenija tagħha, il-Clearstream International (CI), li flimkien huma magħrufa bħala “Clearstream”, kisru l-Artikolu 82 tat-Trattat. Il-każ jirrigwardja r-rifjut mill-Clearstream li tforni ċerti servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas tat-titoli lill-Euroclear Bank SA (EB), u clearing ta’ prezzijiet diskriminatorji għad-detriment tal-EB. |
| --- | --- |

1.

It-test attwali hu sommarju tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Ġunju 2004 fil-każ li hu msemmi hawn wkoll. Id-Deċiżjoni ssib li l-Clearstream Banking AG, magħrufa ukoll bħala Clearstream Banking Frankfurt (CBF) u l-kumpanija ewlenija tagħha, il-Clearstream International (CI), li flimkien huma magħrufa bħala “Clearstream”, kisru l-Artikolu 82 tat-Trattat. Il-każ jirrigwardja r-rifjut mill-Clearstream li tforni ċerti servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas tat-titoli lill-Euroclear Bank SA (EB), u clearing ta’ prezzijiet diskriminatorji għad-detriment tal-EB.

| 2. | Din il-proċedura, li ħarġet minn inkjesta ex-officio, iffukat dwar l-eżaminar fuq jekk il-politika tal-kompetizzjoni tal-Komunità mhix implimentata kif suppost fis-settur post-kummerċjali tal-EU dwar it-titoli. Il-Kummissjoni għamlet inkjesta b’mod partikolari dwar (i) l-aċċess, (ii) il-prezzijiet, (iii) l-arranġamenti esklussivi u (iv) il-konsolidazzjoni. Sussegwentament, l-investi gazzjoni ffukat b’mod progressiv fuq mġiba abbużiva possibbli mill-Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Din il-proċedura, li ħarġet minn inkjesta ex-officio, iffukat dwar l-eżaminar fuq jekk il-politika tal-kompetizzjoni tal-Komunità mhix implimentata kif suppost fis-settur post-kummerċjali tal-EU dwar it-titoli. Il-Kummissjoni għamlet inkjesta b’mod partikolari dwar (i) l-aċċess, (ii) il-prezzijiet, (iii) l-arranġamenti esklussivi u (iv) il-konsolidazzjoni. Sussegwentament, l-investi gazzjoni ffukat b’mod progressiv fuq mġiba abbużiva possibbli mill-Clearstream.

| 3. | Fit-28 ta' Marzu 2003, il-Kummissjoni bagħtet Dikjarazzjoni ta' Oġġezzjonijiet lill-Clearstream. Il-Clearstream wieġbet din id-Dikjarazzjoni ta' Oġġezzjonijiet u barra minn hekk espremiet il-fehmiet tagħha f’seduta fl-24 ta’ Lulju 2003. |
| --- | --- |

3.

Fit-28 ta' Marzu 2003, il-Kummissjoni bagħtet Dikjarazzjoni ta' Oġġezzjonijiet lill-Clearstream. Il-Clearstream wieġbet din id-Dikjarazzjoni ta' Oġġezzjonijiet u barra minn hekk espremiet il-fehmiet tagħha f’seduta fl-24 ta’ Lulju 2003.

| 4. | Ir-Rapport tal-Uffiċjal tas-Seduta jinnota li d-drittijiet ta’ difiża tal-Clearstream ġew rispettati. |
| --- | --- |

4.

Ir-Rapport tal-Uffiċjal tas-Seduta jinnota li d-drittijiet ta’ difiża tal-Clearstream ġew rispettati.

| 5. | Il-Kumitat Konsultattiv fil-qasam tal-Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti ltaqa’ fit-30 ta’ April 2004 u ta opinjoni favorevoli. |
| --- | --- |

5.

Il-Kumitat Konsultattiv fil-qasam tal-Prattiċi Restrittivi u Pożizzjonijiet Dominanti ltaqa’ fit-30 ta’ April 2004 u ta opinjoni favorevoli.

| 6. | Ma ġew imposti l-ebda multi. Ir-raġunijiet li jimmotivaw id-deċiżjoni u kif ukoll il-proposta biex ma jkunux imposti multi huma deskritti hawn taħt. |
| --- | --- |

6.

Ma ġew imposti l-ebda multi. Ir-raġunijiet li jimmotivaw id-deċiżjoni u kif ukoll il-proposta biex ma jkunux imposti multi huma deskritti hawn taħt.

1.   SOMMARJU TAL-KAŻ

| 7. | Il-każ tal-Clearstream jirrigwardja l-applikazzjoni tal-liġi tal-UE dwar il-kompetizzjoni lil serje speċifika ta’ eventi f’mument speċifiku u japplikalhom ir-regoli tal-kompetizzjoni. Bl-ebda mod ma jordna ambjent regolatorju propost jew standards. |
| --- | --- |

7.

Il-każ tal-Clearstream jirrigwardja l-applikazzjoni tal-liġi tal-UE dwar il-kompetizzjoni lil serje speċifika ta’ eventi f’mument speċifiku u japplikalhom ir-regoli tal-kompetizzjoni. Bl-ebda mod ma jordna ambjent regolatorju propost jew standards.

| 8. | Il-komplessità prinċipali tal-każ tiġi mis-settur dwar l-industrija – dak tal-clearing u l-ħlas tat-titoli, settur fejn il-proċessi huma komplessi, it-terminoloġija tal-industrija mhix omoġeneja, il-parteċipanti huma numerużi f'bosta livelli, u settur li bħalissa għaddej minn bidla konsiderevoli minħabba forzi regolatorji u tal-industrija. |
| --- | --- |

8.

Il-komplessità prinċipali tal-każ tiġi mis-settur dwar l-industrija – dak tal-clearing u l-ħlas tat-titoli, settur fejn il-proċessi huma komplessi, it-terminoloġija tal-industrija mhix omoġeneja, il-parteċipanti huma numerużi f'bosta livelli, u settur li bħalissa għaddej minn bidla konsiderevoli minħabba forzi regolatorji u tal-industrija.

| 9. | Il-karatteristiċi tal-proċessi post-kummerċjali prinċipali tat-titoli jistgħu jitqassru kif ġej :






  — | Il-clearing hu l-proċess li jiġri bejn il-kummerċ u l-ħlas. Il-clearing jiżgura li x-xerrej u l-bejjiegħ ftehmu dwar transizzjoni identika u li l-bejjiegħ qed ibigħ titoli li hu intitolat li jbigħ. |
| --- | --- | --- |

9.

Il-karatteristiċi tal-proċessi post-kummerċjali prinċipali tat-titoli jistgħu jitqassru kif ġej :

—

Il-clearing hu l-proċess li jiġri bejn il-kummerċ u l-ħlas. Il-clearing jiżgura li x-xerrej u l-bejjiegħ ftehmu dwar transizzjoni identika u li l-bejjiegħ qed ibigħ titoli li hu intitolat li jbigħ.

| — | Il-ħlas hu t-trasferiment finali tat-titoli mill-bejjiegħ lix-xerrej u t-trasferiment finali tal-fondi mix-xerrej lill-bejjiegħ, kif ukoll l-annotazzjonijiet relevanti fil-kontijiet tat-titoli. |
| --- | --- |

—

Il-ħlas hu t-trasferiment finali tat-titoli mill-bejjiegħ lix-xerrej u t-trasferiment finali tal-fondi mix-xerrej lill-bejjiegħ, kif ukoll l-annotazzjonijiet relevanti fil-kontijiet tat-titoli.

| 10. | Flimkien mal-passi neċessarji biex titlesta tranżizzjoni tat-titoli, it-titoli għandhom ikunu salvagwardjati wkoll. It-termini salvagwardjar u kustodja jintużaw bħala l-istess tifsira biex jirreferu għall-iddepożitar attwali mal-entità li għandha titolu f’forma fiżika jew elettronika. Dan hu magħruf ukoll bħala d-“depożitorju primarju” jew “kustodja finali”. L-entitajiet li ma għandhomx titoli fil-kustodja finali huma deskritti bħala li jagħtu servizzi b’relazzjoni mat-titoli bħala “intermedjarji”. |
| --- | --- |

10.

Flimkien mal-passi neċessarji biex titlesta tranżizzjoni tat-titoli, it-titoli għandhom ikunu salvagwardjati wkoll. It-termini salvagwardjar u kustodja jintużaw bħala l-istess tifsira biex jirreferu għall-iddepożitar attwali mal-entità li għandha titolu f’forma fiżika jew elettronika. Dan hu magħruf ukoll bħala d-“depożitorju primarju” jew “kustodja finali”. L-entitajiet li ma għandhomx titoli fil-kustodja finali huma deskritti bħala li jagħtu servizzi b’relazzjoni mat-titoli bħala “intermedjarji”.

| 11. | Dawk li jipprovdu s-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas jistgħu jkunu Depożitarji Ċentrali ta’ Titoli (CSDs) (2), Depożitarji Internazzjonali Ċentrali tat-Titoli (ICSDs) (3) jew intermedjarji oħra, bħal banek. Madankollu, kull istituzzjoni tista’ teżegwixxi biss clearing u ħlas “primarju” (4) għat-titoli li huma attwalment iddepożitati fil-kustodja finali. F’dan il-każ li qed ikun trattat, hekk kif it-titoli kollha maħruġa taħt il-liġi Ġermaniża u miżmuma f’kustodja kollettiva mħarsa (5) huma depożitati mas-CBF (magħrufa wkoll bħala is-CSD li jforni), is-CBF biss tista’ teżegwixxi clearing u ħlas primarju relatat ma’ dawn it-titoli. |
| --- | --- |

11.

Dawk li jipprovdu s-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas jistgħu jkunu Depożitarji Ċentrali ta’ Titoli (CSDs) (2), Depożitarji Internazzjonali Ċentrali tat-Titoli (ICSDs) (3) jew intermedjarji oħra, bħal banek. Madankollu, kull istituzzjoni tista’ teżegwixxi biss clearing u ħlas “primarju” (4) għat-titoli li huma attwalment iddepożitati fil-kustodja finali. F’dan il-każ li qed ikun trattat, hekk kif it-titoli kollha maħruġa taħt il-liġi Ġermaniża u miżmuma f’kustodja kollettiva mħarsa (5) huma depożitati mas-CBF (magħrufa wkoll bħala is-CSD li jforni), is-CBF biss tista’ teżegwixxi clearing u ħlas primarju relatat ma’ dawn it-titoli.

| 12. | Id-deċiżjoni tittratta mas-servizzi tal-ipproċessar (clearing u ħlas) provduti b’relazzjoni mat-titoli, u mhux mas-servizzi ta’ kustodja. Is-CBF tipprovdi dawn is-servizzi permezz ta’ pjattaforma tal-IT magħrufa bħala CASCADE. Il-CASCADE RS (li hi s-sottosistema tal-CASCADE li għaliha l-EB ma ngħatatx aċċess) tintuża għall-iskop li tiddaħħal informazzjoni relatata ma’ ishma reġistrati. Hija għandha bżonn biss li tiġi aġġornata perjodikament (eżempju qabel Assemblea Ġenerali) u ma tintervjenix fl-ipproċessar tat-transizzjoni ta’ ishma reġistrati. Madankollu, id-dritt li jkun inkluż l-ipproċessar ta’ ishma reġistrati fil-pjattaforma CASCADE kien rifjutat mis-CBF sakemm l-EB ma jkollhiex aċċess għall-CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Id-deċiżjoni tittratta mas-servizzi tal-ipproċessar (clearing u ħlas) provduti b’relazzjoni mat-titoli, u mhux mas-servizzi ta’ kustodja. Is-CBF tipprovdi dawn is-servizzi permezz ta’ pjattaforma tal-IT magħrufa bħala CASCADE. Il-CASCADE RS (li hi s-sottosistema tal-CASCADE li għaliha l-EB ma ngħatatx aċċess) tintuża għall-iskop li tiddaħħal informazzjoni relatata ma’ ishma reġistrati. Hija għandha bżonn biss li tiġi aġġornata perjodikament (eżempju qabel Assemblea Ġenerali) u ma tintervjenix fl-ipproċessar tat-transizzjoni ta’ ishma reġistrati. Madankollu, id-dritt li jkun inkluż l-ipproċessar ta’ ishma reġistrati fil-pjattaforma CASCADE kien rifjutat mis-CBF sakemm l-EB ma jkollhiex aċċess għall-CASCADE RS.

1.1.   Is-suq relevanti

| 13. | Is-suq relevanti hu definit bħala l-fornitura mis-CSD li jforni (id-Depożitarju Ċentrali tat-Titoli li hu d-depożitu ewlieni tat-titoli) lis-CSDs fi Stati Membri oħra u lill-ICSDs ta’ servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għat-titoli maħruġa skont il-liġi Ġermaniża. Clearing u ħlas primarju jiġri meta jkun hemm bidla fil-pożizzjoni ta’ kont tat-titoli miżmum mis-CSD li jforni (is-CBF għat-titoli maħruġa skont il-liġi Ġermaniża). Bħala kuntrast, clearing u ħlas sekondarju hu eżekwit b’mod downstream mill-intermedjarji fuq ir-reġistri tagħhom stess. Dan jinkludi sew operazzjonijiet l-istess li permezz tagħhom l-intermedjarji jirriflettu r-riżultat tal-clearing u tal-ħlas primarju tal-klijenti tagħhom u kif ukoll l-annotazzjonijiet fil-kont li jsiru wara tranżizzjonijiet internalizzati. L-internalizzazzjoni tiġri fejn l-intermedjarju hu kapaċi li jistabbilixxi t-tranżizzjoni fir-reġistri tiegħu stess (eżempju, jekk ix-xerrej u kif ukoll il-bejjiegħ iżommu kontijiet fir-reġistri tiegħu. |
| --- | --- |

13.

Is-suq relevanti hu definit bħala l-fornitura mis-CSD li jforni (id-Depożitarju Ċentrali tat-Titoli li hu d-depożitu ewlieni tat-titoli) lis-CSDs fi Stati Membri oħra u lill-ICSDs ta’ servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għat-titoli maħruġa skont il-liġi Ġermaniża. Clearing u ħlas primarju jiġri meta jkun hemm bidla fil-pożizzjoni ta’ kont tat-titoli miżmum mis-CSD li jforni (is-CBF għat-titoli maħruġa skont il-liġi Ġermaniża). Bħala kuntrast, clearing u ħlas sekondarju hu eżekwit b’mod downstream mill-intermedjarji fuq ir-reġistri tagħhom stess. Dan jinkludi sew operazzjonijiet l-istess li permezz tagħhom l-intermedjarji jirriflettu r-riżultat tal-clearing u tal-ħlas primarju tal-klijenti tagħhom u kif ukoll l-annotazzjonijiet fil-kont li jsiru wara tranżizzjonijiet internalizzati. L-internalizzazzjoni tiġri fejn l-intermedjarju hu kapaċi li jistabbilixxi t-tranżizzjoni fir-reġistri tiegħu stess (eżempju, jekk ix-xerrej u kif ukoll il-bejjiegħ iżommu kontijiet fir-reġistri tiegħu.

| 14. | Il-partijiet sostnew li clearing u ħlas primarju u dak sekondarju mhumiex swieq distinti. |
| --- | --- |

14.

Il-partijiet sostnew li clearing u ħlas primarju u dak sekondarju mhumiex swieq distinti.

| 15. | Id-deċiżjoni teżamina fid-dettall il-fehmiet tal-Clearstream u tal-EB b’konnessjoni mad-definizzjoni tas-suq relevanti. Il-Clearstream issostni li clearing u ħlas minn sottokustodji (intermedjarji) hi sostitut għall-clearing u l-ħlas li hu eżekwit mis-CBF. Bl-istess ħsieb, l-EB (6) ssostni li l-internalizzazzjoni toħloq limitu kompetittiv fuq is-CSDs. F’din id-deċiżjoni, dawk l-argumenti huma ribattutti kif ġej:






  — | hemm grupp ta’ fornituri tas-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas li għalihom l-aċċess indirett għas-CSD li jforni –li f’dan il-każ hu s-CBF- permezz ta’ intermedjarju, mhux alternattiva sostitwibbli għal aċċess dirett (minħabba l-iskadenzi iqsar, ir-riskju u l-komplessità li huma akbar, l-ispejjeż addizzjonali u l-konflitt potenzjali ta' interess li jirriżulta minħabba l-użu ta' intermedjarju); |
| --- | --- | --- |

15.

Id-deċiżjoni teżamina fid-dettall il-fehmiet tal-Clearstream u tal-EB b’konnessjoni mad-definizzjoni tas-suq relevanti. Il-Clearstream issostni li clearing u ħlas minn sottokustodji (intermedjarji) hi sostitut għall-clearing u l-ħlas li hu eżekwit mis-CBF. Bl-istess ħsieb, l-EB (6) ssostni li l-internalizzazzjoni toħloq limitu kompetittiv fuq is-CSDs. F’din id-deċiżjoni, dawk l-argumenti huma ribattutti kif ġej:

—

hemm grupp ta’ fornituri tas-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas li għalihom l-aċċess indirett għas-CSD li jforni –li f’dan il-każ hu s-CBF- permezz ta’ intermedjarju, mhux alternattiva sostitwibbli għal aċċess dirett (minħabba l-iskadenzi iqsar, ir-riskju u l-komplessità li huma akbar, l-ispejjeż addizzjonali u l-konflitt potenzjali ta' interess li jirriżulta minħabba l-użu ta' intermedjarju);

| — | barra l-fatt li clearing u ħlas sekondarju mhux alternattiva valida għal klijenti (intermedjarji) li jeħtieġu servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas biex ikunu kapaċi li jipprovdu servizzi sekondarji ta’ clearing u ta’ ħlas li jkunu effettivi u kompetittivi lill-klijenti tagħhom stess, l-ebda intermedjarju mhu kapaċi li jinternalizza t-transizzjonijiet kollha mal-kontropartijiet potenzjali kollha għat-titoli kollha li huma salvagwardjati fis-CSD li jforni. Dan il-każ jirrelata eżattament ma’ sitwazzjoni fejn intermedjarju (EB) jeħtieġ servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas mis-CSD li jforni u ma setax jottjeni servizzi sostitwiti minn intermedjarju tal-post jew minn x’imkien ieħor. |
| --- | --- |

—

barra l-fatt li clearing u ħlas sekondarju mhux alternattiva valida għal klijenti (intermedjarji) li jeħtieġu servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas biex ikunu kapaċi li jipprovdu servizzi sekondarji ta’ clearing u ta’ ħlas li jkunu effettivi u kompetittivi lill-klijenti tagħhom stess, l-ebda intermedjarju mhu kapaċi li jinternalizza t-transizzjonijiet kollha mal-kontropartijiet potenzjali kollha għat-titoli kollha li huma salvagwardjati fis-CSD li jforni. Dan il-każ jirrelata eżattament ma’ sitwazzjoni fejn intermedjarju (EB) jeħtieġ servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas mis-CSD li jforni u ma setax jottjeni servizzi sostitwiti minn intermedjarju tal-post jew minn x’imkien ieħor.

| — | Is-CSD li jforni mhux miżmum bil-prezzijiet applikati mill-intermedjarji meta clearing u ħlas primarju hu meħtieġ, hekk kif qed juri dan il-każ. Matul iż-żmien li l-EB pruvat, iżda mingħajr suċċess, li ġġib tnaqqis fil-prezzijiet għas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas b’mod dirett mis-CBF u tieqaf milli tuża d-Deutsche Bank bħala intermedjarju, il-prezzijiet tad-Deutsche Bank ma rabtux lill-Clearstream fid-diskussjonijiet mal-EB. |
| --- | --- |

—

Is-CSD li jforni mhux miżmum bil-prezzijiet applikati mill-intermedjarji meta clearing u ħlas primarju hu meħtieġ, hekk kif qed juri dan il-każ. Matul iż-żmien li l-EB pruvat, iżda mingħajr suċċess, li ġġib tnaqqis fil-prezzijiet għas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas b’mod dirett mis-CBF u tieqaf milli tuża d-Deutsche Bank bħala intermedjarju, il-prezzijiet tad-Deutsche Bank ma rabtux lill-Clearstream fid-diskussjonijiet mal-EB.

| 16. | Għal skopijiet tad-definizzjoni tas-suq, il-Kummissjoni ma għandhiex teżamina, f’dan il-każ, il-ħtiġijiet tal-klijenti tal-intermedjarji, imma pjuttost il-ħtiġijiet speċifiċi tal-kategorija ta’ klijenti li jeħtieġu l-prodott jew is-servizz, jiġifieri, intermedjarji finanzjarji li jixtiequ jiprovdu servizzi sekondarji ta’ clearing u ta’ ħlas sekondarju li huma ekonomikament sinifikanti, effiċjenti u kompetittivi lill-klijenti tagħhom stess. Għal din il-kategorija ta’ klijenti, clearing u ħlas primarju li hu eżekwit mis-CSD li jforni u clearing u ħlas sekondarju li hu eżekwit b’mod downstream mill-intermedjarji mhumiex alternattivi sustitwibbli. Bħal ma tispjega l-EB, l-aċċess indirett li jinvolvi li jsir rikors lil intermedjarju ieħor (bosta drabi kompetitur) minflokk is-CSD li jforni mhux alternattiva aċċettabbli. |
| --- | --- |

16.

Għal skopijiet tad-definizzjoni tas-suq, il-Kummissjoni ma għandhiex teżamina, f’dan il-każ, il-ħtiġijiet tal-klijenti tal-intermedjarji, imma pjuttost il-ħtiġijiet speċifiċi tal-kategorija ta’ klijenti li jeħtieġu l-prodott jew is-servizz, jiġifieri, intermedjarji finanzjarji li jixtiequ jiprovdu servizzi sekondarji ta’ clearing u ta’ ħlas sekondarju li huma ekonomikament sinifikanti, effiċjenti u kompetittivi lill-klijenti tagħhom stess. Għal din il-kategorija ta’ klijenti, clearing u ħlas primarju li hu eżekwit mis-CSD li jforni u clearing u ħlas sekondarju li hu eżekwit b’mod downstream mill-intermedjarji mhumiex alternattivi sustitwibbli. Bħal ma tispjega l-EB, l-aċċess indirett li jinvolvi li jsir rikors lil intermedjarju ieħor (bosta drabi kompetitur) minflokk is-CSD li jforni mhux alternattiva aċċettabbli.

| 17. | Is-servizzi partikolari provduti lis-CSDs u lill-ICSDs ma jistgħux ikunu mqabbla mas-servizzi standard provduti lil entitajiet (banek) li mhux klijenti tas-CSD, li huma forniti fuq il-bażi tat-Termini u Kondizzjonijiet Ġenerali tas-CBF. |
| --- | --- |

17.

Is-servizzi partikolari provduti lis-CSDs u lill-ICSDs ma jistgħux ikunu mqabbla mas-servizzi standard provduti lil entitajiet (banek) li mhux klijenti tas-CSD, li huma forniti fuq il-bażi tat-Termini u Kondizzjonijiet Ġenerali tas-CBF.

1.2.   Dominanza

| 18. | Is-CBF hi dominanti fis-suq relevanti peress li hi l-unika CSD fejn jiġu depożitati t-titoli maħruġa taħt il-liġi Ġermaniża u miżmuma f’kustodja kollettiva mħarsa. B’hekk hi l-unika entità kapaċi li teżegwixxi clearing u ħlas primarju għal dawn it-titoli. Il-pożizzjoni tas-CBF mhix marbuta minn l-ebda kompetizzjoni attwali fis-suq. Annotazzjoni ġdida mhix realistika fil-ġejjieni previst. |
| --- | --- |

18.

Is-CBF hi dominanti fis-suq relevanti peress li hi l-unika CSD fejn jiġu depożitati t-titoli maħruġa taħt il-liġi Ġermaniża u miżmuma f’kustodja kollettiva mħarsa. B’hekk hi l-unika entità kapaċi li teżegwixxi clearing u ħlas primarju għal dawn it-titoli. Il-pożizzjoni tas-CBF mhix marbuta minn l-ebda kompetizzjoni attwali fis-suq. Annotazzjoni ġdida mhix realistika fil-ġejjieni previst.

1.3.   L-abbuż

| 19. | Id-deċiżjoni tidentifika żewġ tipi ta’ abbużi:






  — | ir-rifjut ta’ fornitura tas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati billi jiġi nnegat l-aċċess lill-CASCADE RS, u billi ssir diskriminazzjoni kontra l-EB b’relazzjoni mal-fornitura ta’ dawk is-servizzi, |
| --- | --- | --- |

19.

Id-deċiżjoni tidentifika żewġ tipi ta’ abbużi:

—

ir-rifjut ta’ fornitura tas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati billi jiġi nnegat l-aċċess lill-CASCADE RS, u billi ssir diskriminazzjoni kontra l-EB b’relazzjoni mal-fornitura ta’ dawk is-servizzi,

| — | l-applikazzjoni ta’ prezzijiet diskriminatorji għall-fornitura lill-EB ta' servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas. Għandu jkun nnotat li dan jirrigwardja l-ipprezzar tat-transizzjonijiet kollha pproċessati fuq il-CASCADE għall-EB u mhux ristrett għal ishma reġistrati, mhux bħall-każ tal-abbuż ta’ qabel. |
| --- | --- |

—

l-applikazzjoni ta’ prezzijiet diskriminatorji għall-fornitura lill-EB ta' servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas. Għandu jkun nnotat li dan jirrigwardja l-ipprezzar tat-transizzjonijiet kollha pproċessati fuq il-CASCADE għall-EB u mhux ristrett għal ishma reġistrati, mhux bħall-każ tal-abbuż ta’ qabel.

1.3.1.   Rifjut ta’ fornitura tas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas u d-diskriminazzjoni kontra l-EB

| 20. | Ir-rifjut ta’ fornitura ħa l-forma ta’ aċċess innegat lill-CASCADE RS. Mingħajr dan l-aċċess l-EB ma tkunx tista’ tirċievi is-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas ta’ ishma reġistrati fuq il-pjattaforma tal-CASCADE fejn tkun tista’ tibqa tirċievi dan is-servizz għal tranżazzjonijiet oħra. Ir-rifjut ta’ fornitura lill-EB bis-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati hu minħabba t-taħlita ta’ bosta fatturi: Il-Clearstream hi sieħeb kummerċjali li ma jistax jiġi evitat, l-EB ma setatx tiddupplika s-servizzi li kienet qed titlob, u ir-rifjut ta’ fornitura għamel il-ħsara fl-innovazzjoni u fil-kompetizzjoni fis-suq downstream. Barra minn hekk, l-importanza li qed tikber ta’ ishma reġistrati fil-Ġermanja kellha, bħala effett, tnaqqis fis-servizzi provduti lill-EB, klijent attwali tal-Clearstream, u kien hemm ksur fl-aspettattivi leġittimi tal-EB li għandhom ikunu forniti mill-Clearstream fi żmien raġjonevoli bis-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas. |
| --- | --- |

20.

Ir-rifjut ta’ fornitura ħa l-forma ta’ aċċess innegat lill-CASCADE RS. Mingħajr dan l-aċċess l-EB ma tkunx tista’ tirċievi is-servizzi ta’ clearing u ta’ ħlas ta’ ishma reġistrati fuq il-pjattaforma tal-CASCADE fejn tkun tista’ tibqa tirċievi dan is-servizz għal tranżazzjonijiet oħra. Ir-rifjut ta’ fornitura lill-EB bis-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati hu minħabba t-taħlita ta’ bosta fatturi: Il-Clearstream hi sieħeb kummerċjali li ma jistax jiġi evitat, l-EB ma setatx tiddupplika s-servizzi li kienet qed titlob, u ir-rifjut ta’ fornitura għamel il-ħsara fl-innovazzjoni u fil-kompetizzjoni fis-suq downstream. Barra minn hekk, l-importanza li qed tikber ta’ ishma reġistrati fil-Ġermanja kellha, bħala effett, tnaqqis fis-servizzi provduti lill-EB, klijent attwali tal-Clearstream, u kien hemm ksur fl-aspettattivi leġittimi tal-EB li għandhom ikunu forniti mill-Clearstream fi żmien raġjonevoli bis-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas.

| 21. | Hemm ukoll diskriminazzjoni mill-Clearstream minħabba l-imġiba dilatorja vis-à-vis il-kuntrasti tal-EB ma’ dewmien raġonevoli li waqt dan il-perjodu klijenti oħrajn kienu forniti. |
| --- | --- |

21.

Hemm ukoll diskriminazzjoni mill-Clearstream minħabba l-imġiba dilatorja vis-à-vis il-kuntrasti tal-EB ma’ dewmien raġonevoli li waqt dan il-perjodu klijenti oħrajn kienu forniti.

1.3.1.1.   Rifjut ta' fornitura

| 22. | L-eżaminazzjoni tal-ostakli għad-dħul għall-kompetizzjoni potenzjali għall-pożizzjoni dominanti tas-CBF fis-suq relevanti tindika li s-CBF hu sieħeb kummerċjali neċessarju li ma jistax jinbidel b’sorsi alternattiva u lanqas iddupplikat mill-EB. Billi rrifjutat li tforni servizzi primarji ta’ clearing ta’ ħlas għal ishma reġistrati lill-EB, l-imġiba tal-Clearstream kellha l-effett li tfixkel l-abbiltà tal-EB li tforni servizz pan Ewropew komprensiv u innovattiv fis-suq downstream għal clearing u ħlas transkonfinali ta' titoli tal-UE. Ishma reġistrati huma l-ishma Ġermaniżi li huma l-aktar kummerċjalizzati f’firxa internazzjonali u b’hekk għandhom jiġu inklużi fit-tranżizzjonijiet ta’ klijentela tal-ICSD. |
| --- | --- |

22.

L-eżaminazzjoni tal-ostakli għad-dħul għall-kompetizzjoni potenzjali għall-pożizzjoni dominanti tas-CBF fis-suq relevanti tindika li s-CBF hu sieħeb kummerċjali neċessarju li ma jistax jinbidel b’sorsi alternattiva u lanqas iddupplikat mill-EB. Billi rrifjutat li tforni servizzi primarji ta’ clearing ta’ ħlas għal ishma reġistrati lill-EB, l-imġiba tal-Clearstream kellha l-effett li tfixkel l-abbiltà tal-EB li tforni servizz pan Ewropew komprensiv u innovattiv fis-suq downstream għal clearing u ħlas transkonfinali ta' titoli tal-UE. Ishma reġistrati huma l-ishma Ġermaniżi li huma l-aktar kummerċjalizzati f’firxa internazzjonali u b’hekk għandhom jiġu inklużi fit-tranżizzjonijiet ta’ klijentela tal-ICSD.

| 23. | Mhemm l-ebda indikazzjonijiet li l-imġiba tal-Clearstream kienet motivata minn kwalunkwe attentat biex tagħti l-fornitura tas-servizzi tagħha stess jew l-operazzjonijiet tagħha stess aktar effiċjenti, u lanqas billi toħloq kwalunkwe benefiċċju għall-klijenti tagħha. S’issa l-Clearstream għadha ma ddikjaratx l-ebda wieħed minn dawn il-gwadanji ta’ effiċjenza jew benefiċċji tal-konsumatur. Minflokk, il-motivazzjoni ekonomika għal u l-effetti attwali ta’ dan ir-rifjut ta’ fornitura għandu jiġi eżaminat fil-kuntest tal-grupp finazjarju totali fejn wieħed mill-membri hu s-CBF. Il-Clearstream Banking Luxembourg (CBL), li hi affiljata mas-CBF taħt l-impriża komuni tal-Clearstream International (CI), hi l-unika ICSD oħra fl-UE flimkien mal-EB, u għalhekk kompetitur dirett tal-EB fis-suq downstream għal clearing u ħlas sekondarju tal-kummerċi transkonfinali. Klijenti tipiċi tal-ICSD, bħal investituri istituzzjonali attivi, li jixtiequ li jużaw servizz ta’ one-stop shop ta’ ICSD fl-UE jibbenifikaw minn servizzi innovattivi bħal dawk tal-EB. B’hekk, ir-rifjut ta’ fornitura tal-Clearstream fixkel il-kunsinja ta’ servizzi sekondarji innovattivi ta’ clearing u ta’ ħlas għal tranżizzjonijiet transkonfinali ta' titoli. |
| --- | --- |

23.

Mhemm l-ebda indikazzjonijiet li l-imġiba tal-Clearstream kienet motivata minn kwalunkwe attentat biex tagħti l-fornitura tas-servizzi tagħha stess jew l-operazzjonijiet tagħha stess aktar effiċjenti, u lanqas billi toħloq kwalunkwe benefiċċju għall-klijenti tagħha. S’issa l-Clearstream għadha ma ddikjaratx l-ebda wieħed minn dawn il-gwadanji ta’ effiċjenza jew benefiċċji tal-konsumatur. Minflokk, il-motivazzjoni ekonomika għal u l-effetti attwali ta’ dan ir-rifjut ta’ fornitura għandu jiġi eżaminat fil-kuntest tal-grupp finazjarju totali fejn wieħed mill-membri hu s-CBF. Il-Clearstream Banking Luxembourg (CBL), li hi affiljata mas-CBF taħt l-impriża komuni tal-Clearstream International (CI), hi l-unika ICSD oħra fl-UE flimkien mal-EB, u għalhekk kompetitur dirett tal-EB fis-suq downstream għal clearing u ħlas sekondarju tal-kummerċi transkonfinali. Klijenti tipiċi tal-ICSD, bħal investituri istituzzjonali attivi, li jixtiequ li jużaw servizz ta’ one-stop shop ta’ ICSD fl-UE jibbenifikaw minn servizzi innovattivi bħal dawk tal-EB. B’hekk, ir-rifjut ta’ fornitura tal-Clearstream fixkel il-kunsinja ta’ servizzi sekondarji innovattivi ta’ clearing u ta’ ħlas għal tranżizzjonijiet transkonfinali ta' titoli.

1.3.1.2.   Diskriminazzjoni: l-imġiba dilatorja vis-à-vis l-EB hu kuntrast mat-trattament ta’ klijenti kumparabbli

| 24. | l-EB saqsiet għal aċċess lill-CASCADE RS fit-3 ta’ Awwissu 1999 u l-Clearstream tat l-aċċess biss fid-19 ta’ Novembru 2001. Id-deċiżjoni teżamina fid-dettall:






  — | ir-rifjut inizjlai tal-aċċess bejn Awwissu 1999 u Novembru 2000, li matul dan il-perjodu l-EB kienet ngħatat x’tifhem li l-aċċess għandu jingħata (mistoqsijiet dettaljati huma diskussi, taħriġ hu provdut, hi mitluba twissija minn qabel ta’ żewġ/tliet ġimgħat dwar it-trasferimnet tal-kont tal-ishma reġistrati...), |
| --- | --- | --- |

24.

l-EB saqsiet għal aċċess lill-CASCADE RS fit-3 ta’ Awwissu 1999 u l-Clearstream tat l-aċċess biss fid-19 ta’ Novembru 2001. Id-deċiżjoni teżamina fid-dettall:

—

ir-rifjut inizjlai tal-aċċess bejn Awwissu 1999 u Novembru 2000, li matul dan il-perjodu l-EB kienet ngħatat x’tifhem li l-aċċess għandu jingħata (mistoqsijiet dettaljati huma diskussi, taħriġ hu provdut, hi mitluba twissija minn qabel ta’ żewġ/tliet ġimgħat dwar it-trasferimnet tal-kont tal-ishma reġistrati...),

| — | ir-rifjut sussegwenti minn Diċembru 2000 sad-19 ta’ Novembru 2001. Matul dan il-perjodu, l-amministrazzjoni tas-CI interveniet biex twaqqaf l-aċċess lill-CASCADE RS billi tgħaqqad l-aċċess għan-negozjar mill-ġdid ta’ ftehim globali mal-EB. L-għaqda tal-kwistjoni tal-aċċess ma’ negozjar mill-ġdid globali fi stadju daqshekk tard mhux ġustifikat. Fost fatturi oħra, il-preparazzjonijiet kollha fil-livell tekkniku tlestew u l-aċċess kien fl-aħħar ingħata mingħajr in-negozjar mill-ġdid ta’ ftehim ġdid. |
| --- | --- |

—

ir-rifjut sussegwenti minn Diċembru 2000 sad-19 ta’ Novembru 2001. Matul dan il-perjodu, l-amministrazzjoni tas-CI interveniet biex twaqqaf l-aċċess lill-CASCADE RS billi tgħaqqad l-aċċess għan-negozjar mill-ġdid ta’ ftehim globali mal-EB. L-għaqda tal-kwistjoni tal-aċċess ma’ negozjar mill-ġdid globali fi stadju daqshekk tard mhux ġustifikat. Fost fatturi oħra, il-preparazzjonijiet kollha fil-livell tekkniku tlestew u l-aċċess kien fl-aħħar ingħata mingħajr in-negozjar mill-ġdid ta’ ftehim ġdid.

| 25. | Il-perjodu li fih il-Clearstream forniet lill-EB b’aċċess għall-CASCADE RS ma jeċċedix perjodu raġonevoli ta’ mhux aktar minn erba’ xhur mit-talba għall-aċċess. Erba’ xhur wara id-data tat-talba tat-3 ta’ Awwissu 1999 hi t-3 ta’ Diċembru 1999. Biex ikun aċċertat liema għandhu jkun perjodu raġonevoli, id-deċiżjoni tikkunsidra tħejjijiet interni miż-żewġ naħat dwar żewġ okkażjonijiet (l-ewwel, fit-tħejjija tat-tnedija ppjanata tal-aċċess għall-CASCADE RS fl-4 ta’ Diċembru 2000 u t-tieni, fit-tħejjija tad-data ta’ tnedija tad-19 ta’ Novembru 2001). Fiż-żewġ każijiet, il-pjanijiet interni kienu bbażati fuq perjodu ta’ żewġ jew tliet xhur. Barra minn hekk, is-CSDs li talbu l-aċċess għall-CASCADE RS ingħataw aċċess jew kważi mill-ewwel jew f’massimu ta’ xahar, u s-CBL irċeviet aċċess fi ħdan erba’ xhur. |
| --- | --- |

25.

Il-perjodu li fih il-Clearstream forniet lill-EB b’aċċess għall-CASCADE RS ma jeċċedix perjodu raġonevoli ta’ mhux aktar minn erba’ xhur mit-talba għall-aċċess. Erba’ xhur wara id-data tat-talba tat-3 ta’ Awwissu 1999 hi t-3 ta’ Diċembru 1999. Biex ikun aċċertat liema għandhu jkun perjodu raġonevoli, id-deċiżjoni tikkunsidra tħejjijiet interni miż-żewġ naħat dwar żewġ okkażjonijiet (l-ewwel, fit-tħejjija tat-tnedija ppjanata tal-aċċess għall-CASCADE RS fl-4 ta’ Diċembru 2000 u t-tieni, fit-tħejjija tad-data ta’ tnedija tad-19 ta’ Novembru 2001). Fiż-żewġ każijiet, il-pjanijiet interni kienu bbażati fuq perjodu ta’ żewġ jew tliet xhur. Barra minn hekk, is-CSDs li talbu l-aċċess għall-CASCADE RS ingħataw aċċess jew kważi mill-ewwel jew f’massimu ta’ xahar, u s-CBL irċeviet aċċess fi ħdan erba’ xhur.

1.3.1.3.   Il-konklużjoni u r-rifjut ta’ fornitura u d-diskriminazzjoni dwar il-fornitura

| 26. | Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, id-deċiżjoni tikkonkludi li l-Clearstream, bi ksur tal-Artikolu 82, irrifjutat li tforni lill-EB b’servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għall-ishma reġistrati bejn it-3 ta’ Diċembru 1999 u d-19 ta’ Novembru 2001, b’mod mhux ġustifikat u għal perjodu li mhux raġonevoli. Peress li l-Clearstream irrifjutat li tforni lill-EB iżda forniet lill-klijenti kumparabbli mingħajr dewmien, ir-rifjut ta’ fornitura jikkostittwixxi wkoll diskriminazzjoni. |
| --- | --- |

26.

Għar-raġunijiet ta’ hawn fuq, id-deċiżjoni tikkonkludi li l-Clearstream, bi ksur tal-Artikolu 82, irrifjutat li tforni lill-EB b’servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għall-ishma reġistrati bejn it-3 ta’ Diċembru 1999 u d-19 ta’ Novembru 2001, b’mod mhux ġustifikat u għal perjodu li mhux raġonevoli. Peress li l-Clearstream irrifjutat li tforni lill-EB iżda forniet lill-klijenti kumparabbli mingħajr dewmien, ir-rifjut ta’ fornitura jikkostittwixxi wkoll diskriminazzjoni.

1.3.2.   Applikazzjoni ta’ prezzijiet diskriminatorji għal servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas

| 27. | Bejn l-aħħar tal-1996 u tal-1 ta’ Jannar 2002, il-Clearstream talbet lill-Euroclear biex tħallas EUR X għal kull transizzjoni, filwqat li talbet lis-CSDs nazzjonali biex iħallsu EUR Y (b’X ikun 20 % aktar minn dak ta’ Y). Barra minn hekk, l-Euroclear, bil-kontra tas-CSDs, ħalset ukoll miżata ta’ kull sena li tkopri servizzi ta’ ħlas parzjali. |
| --- | --- |

27.

Bejn l-aħħar tal-1996 u tal-1 ta’ Jannar 2002, il-Clearstream talbet lill-Euroclear biex tħallas EUR X għal kull transizzjoni, filwqat li talbet lis-CSDs nazzjonali biex iħallsu EUR Y (b’X ikun 20 % aktar minn dak ta’ Y). Barra minn hekk, l-Euroclear, bil-kontra tas-CSDs, ħalset ukoll miżata ta’ kull sena li tkopri servizzi ta’ ħlas parzjali.

| 28. | Fuq il-bażi tal-informazzjoni provduta mis-CBF, id-deċiżjoni tikkunsidra li l-kontenut tas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal tranżizzjoni transkonfinali forniti mill-Clearstream lis-CSDs u lill-ICSDs hu ekwivalenti. |
| --- | --- |

28.

Fuq il-bażi tal-informazzjoni provduta mis-CBF, id-deċiżjoni tikkunsidra li l-kontenut tas-servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal tranżizzjoni transkonfinali forniti mill-Clearstream lis-CSDs u lill-ICSDs hu ekwivalenti.

| 29. | In-nuqqas ta’ ġustifikazzjoni oġġettiva għad-differenza fil-prezzijiet hu eżaminat fid-dettall. Għandu jkun enfasizat li l-Clearstream ma għandhiex kontabiltà tal-ispejjeż skont il-klijent u li, minkejja t-talbiet ripetuti, il-Clearstream ma forniet l-ebda ġustifikazzjoni bbażata fuq l-ispejjeż dwar id-differenza tal-prezzijiet li hi aċċettabbli. |
| --- | --- |

29.

In-nuqqas ta’ ġustifikazzjoni oġġettiva għad-differenza fil-prezzijiet hu eżaminat fid-dettall. Għandu jkun enfasizat li l-Clearstream ma għandhiex kontabiltà tal-ispejjeż skont il-klijent u li, minkejja t-talbiet ripetuti, il-Clearstream ma forniet l-ebda ġustifikazzjoni bbażata fuq l-ispejjeż dwar id-differenza tal-prezzijiet li hi aċċettabbli.

| 30. | Fl-aħħar, il-Kummissjoni ddecidiet li billi tapplika prezz ogħla għal kull transazzjoni (EUR X) lill-EB għal servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas, f’mument fejn is-CBF kienet qed titlob biss EUR Y għal kull transizzjoni lis-CSDs nazzjonali għal dawk is-servizzi, il-Clearstream iddiskriminat kontra l-EB bi ksur tal-Artikolu 82 tat-Trattat, mingħajr l-ebda ġustifikazzjoni oġġettiva u mingħajr l-ebda vantaġġi għall-konsumaturi. |
| --- | --- |

30.

Fl-aħħar, il-Kummissjoni ddecidiet li billi tapplika prezz ogħla għal kull transazzjoni (EUR X) lill-EB għal servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas, f’mument fejn is-CBF kienet qed titlob biss EUR Y għal kull transizzjoni lis-CSDs nazzjonali għal dawk is-servizzi, il-Clearstream iddiskriminat kontra l-EB bi ksur tal-Artikolu 82 tat-Trattat, mingħajr l-ebda ġustifikazzjoni oġġettiva u mingħajr l-ebda vantaġġi għall-konsumaturi.

2.   L-EBDA MULTI MA ĠEW IMPOSTI

| 31. | Hemm bosta raġunijiet għaliex ma tkunx imposta multa f'dan il-każ. |
| --- | --- |

31.

Hemm bosta raġunijiet għaliex ma tkunx imposta multa f'dan il-każ.

Din hi l-ewwel deċiżjoni f’settur kumpless

| 32. | M’hemm l-ebda prattika tad-deċiżjonijiet jew ġurisprudenza tal-Komunità li tirrigwardja titoli ta’ clearing u ta’ ħlas. B’mod partikolari, element ċentrali bħall-analiżi ddettaljata tal-proċessi ta’ clearing u ta’ ħlas fil-kuntest tad-definizzjoni tas-suq hu ġdid. Id-deċiżjoni tanalizza s-suq relevanti li jiddistingwi clearing u ħlas primarju u sekondarju kif ukoll kwistjonijiet kumplessi oħra ta' settur speċifiku, bħall-internalizzazzjoni. |
| --- | --- |

32.

M’hemm l-ebda prattika tad-deċiżjonijiet jew ġurisprudenza tal-Komunità li tirrigwardja titoli ta’ clearing u ta’ ħlas. B’mod partikolari, element ċentrali bħall-analiżi ddettaljata tal-proċessi ta’ clearing u ta’ ħlas fil-kuntest tad-definizzjoni tas-suq hu ġdid. Id-deċiżjoni tanalizza s-suq relevanti li jiddistingwi clearing u ħlas primarju u sekondarju kif ukoll kwistjonijiet kumplessi oħra ta' settur speċifiku, bħall-internalizzazzjoni.

Il-ksur waqaf

| 33. | Minnu nnifsu, il-fatt li l-ksur waqaf mhix raġuni biex ma jiġux imposti multi; iżda, dan għandu jkun ikkunsidrat flimkien ma’ fatturi oħra, bħall-fatt li dawn il-kwistjonijiet involuti huma ġodda. |
| --- | --- |

33.

Minnu nnifsu, il-fatt li l-ksur waqaf mhix raġuni biex ma jiġux imposti multi; iżda, dan għandu jkun ikkunsidrat flimkien ma’ fatturi oħra, bħall-fatt li dawn il-kwistjonijiet involuti huma ġodda.

Clearing u ħlas transkonfinlai fl-UE jinsab f’mument ta’ deċiżjoni.

| 34. | Clearing u ħlas fl-UE hu settur li qed jevolvi, b'mod partikolari fejn it-transizzjonijiet transkonfinali huma kkonċernati, bħal ma qed jiġri f’dan il-każ. Attwalment, istituzzjonijiet differenti qed jiddiskutu kwistjonijiet relatati mal-funzjonalitajiet tal-fornituri tas-servizz, l-iskop tal-internalizzazzjoni, ir-rwol tas-CSDs u tal-ICSDs u r-relazzjoni tagħhom ma’ kustodji kbar. Avolja dawn il-kwistjonijiet mhumiex identiċi għal dawk li huma s-suġġett tad-deċiżjoni, xorta waħda huma konnessi. |
| --- | --- |

34.

Clearing u ħlas fl-UE hu settur li qed jevolvi, b'mod partikolari fejn it-transizzjonijiet transkonfinali huma kkonċernati, bħal ma qed jiġri f’dan il-każ. Attwalment, istituzzjonijiet differenti qed jiddiskutu kwistjonijiet relatati mal-funzjonalitajiet tal-fornituri tas-servizz, l-iskop tal-internalizzazzjoni, ir-rwol tas-CSDs u tal-ICSDs u r-relazzjoni tagħhom ma’ kustodji kbar. Avolja dawn il-kwistjonijiet mhumiex identiċi għal dawk li huma s-suġġett tad-deċiżjoni, xorta waħda huma konnessi.

| 35. | F’dak il-kuntest, li ma jkunux imposti multi jidher li hu approprjat. Anka jew ma jkunx hemm l-ebda multi, xorta hemm il-ħtieġa għall-Kummissjoni li tieħu deċiżjoni li tikkjarifika s-sitwazzjoni legali, b’mod speċjali dwar il-Clearstream u impriżi oħra. |
| --- | --- |

35.

F’dak il-kuntest, li ma jkunux imposti multi jidher li hu approprjat. Anka jew ma jkunx hemm l-ebda multi, xorta hemm il-ħtieġa għall-Kummissjoni li tieħu deċiżjoni li tikkjarifika s-sitwazzjoni legali, b’mod speċjali dwar il-Clearstream u impriżi oħra.

3.   KONKLUŻJONI

| 36. | Id-deċiżjoni ssib li l-Clearstream kisret l-Artikolu 82 tat-Trattat billi rrifjutat li tforni servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati lill-EB b’mod mhux ġustifikat u għal perjodu mhux raġonevoli, u billi tiddiskrimina kontra l-EB fil-fornitura ta’ dawk is-servizzi. Barra minn hekk, issib li l-Clearstream applikat prezzijiet diskriminatorji. |
| --- | --- |

36.

Id-deċiżjoni ssib li l-Clearstream kisret l-Artikolu 82 tat-Trattat billi rrifjutat li tforni servizzi primarji ta’ clearing u ta’ ħlas għal ishma reġistrati lill-EB b’mod mhux ġustifikat u għal perjodu mhux raġonevoli, u billi tiddiskrimina kontra l-EB fil-fornitura ta’ dawk is-servizzi. Barra minn hekk, issib li l-Clearstream applikat prezzijiet diskriminatorji.

---

(1)  GU L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  CSD hi entità li żżomm u tamministra titoli u tippermetti li jiġu proċessati transizzjonijiet ta' titoli permezz ta' reġistrazzjoni. Fil-pajjiż tagħha, hi tipprovdi servizzi ta’ pproċessar għall-kummerċ ta’ dawk it-titoli li ġew iddepożitati magħha (li hija żżomm fil-kustodja finali), u f’din il-funzjoni s-CSD hi magħrufa bħala s-“CSD li qed tforni” u mhix intermedjarja. CSD tista’ toffri servizzi ta’ pproċessar bħala intermedjarja fil-clearing u fil-ħlas transkonfinali, fejn id-depożitu primarju tat-titoli hu f’pajjiż ieħor.

(3)  ICSD hi organizzazzjoni li n-negozju prinċipali tagħha hu l-clearing u l-ħlas ta’ titoli -tradizzjonalment ikunu Eurobonds- f’ambjent internazzjonali (mhux lokali). Attwalment hawn żewġ ICSDs fl-UE: L-Euroclear Bank, li hi bbażata fil-Belġju, u Clearstream Banking Luxembourg (CBL), sussidjarja tal-Clearstream International SA u sister company għall-Clearstream Banking AG. ICSD tista’ tipprovdi wkoll servizzi oħra bħala servizzi intermedjarji għall-ishma.

(4)  Ara l-paragrafu (12) għad-definizzjoni ta’ clearing u ħlas primarju.

(5)  Meta mqabbla ma’ kustodja individwali mħarsa, il-kustodja kollettiva mħarsa ta’ titoli funġibli tippermetti clearing u ħlas permezz ta’ reġistrazzjoni u li llum hi l-unika forma sinifikanti ta’ kustodja fil-Ġermanja.

(6)  Filwaqt li l-pożizzjoni tal-EB tista’ għall-ewwel tidher bħala sorpriża, din tista’ tkun spjegata minħabba li hi s-sid ta’ CSDs f’diversi Stati Membri (UK, FR, NL, BE). Għalhekk l-EB hi interessata li ma jkollhiex preċedent li jista’ jirriżulta f’definizzjoni tas-suq relevanti fejn tista’ ssir sejba ta’ dominanza f’każijiet futuri ppossibbli.

---

V Avviżi

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni

| 17.7.2009 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 165/12

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – L-UNGERIJA

Għajnuna mill-Istat C 14/09 (eks NN 17/09) – Għajnuna potenzjali lil Péti Nitrogénművek

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2009/C 165/06

Permezz tal-ittra datata d-29 ta' April 2009 riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jiġu wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Ungerija bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżura msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura li dwarha l-Kummisjoni ser tibda l-proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sommarju u tal-ittra li ssegwi, lil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti ser jiġu kkomunikati lill-Ungerija. Il-parti interessata li tissottometti l-kummenti tista' titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

IT-TEST TAS-SOMMARJU

I.   PROĊEDURA

| 1. | F′Diċembru 2008 s-servizzi tal-Kummissjoni rreġistraw każ ex-officio, wara li kienu ġew ippubblikati diversi artikli fl-istampa Ungeriża dwar l-impenn tal-Gvern Ungeriż li jipprovdi garanziji Statali lil Péti Nitrogénművek Zrt. Fid-19 ta' Diċembru 2008 ntbagħtet ittra lill-awtoritajiet Ungeriżi, li permezz tagħha ġew imfakkra fl-obbligu ta' waqfien totali, skont l-Artikolu 88(3) tat-Trattat KE u ntalbu jgħaddu tagħrif dwar il-miżuri. Fil-21 ta' Jannar 2009 l-awtoritajiet Ungeriżi talbu għal estensjoni tal-limitu taż-żmien biex iwieġbu. Ingħatat estensjoni tal-limitu taż-żmien sat-12 ta' Frar 2009. L-Ungerija wieġbet fis-17 ta’ Frar 2009. |
| --- | --- |

1.

F′Diċembru 2008 s-servizzi tal-Kummissjoni rreġistraw każ ex-officio, wara li kienu ġew ippubblikati diversi artikli fl-istampa Ungeriża dwar l-impenn tal-Gvern Ungeriż li jipprovdi garanziji Statali lil Péti Nitrogénművek Zrt. Fid-19 ta' Diċembru 2008 ntbagħtet ittra lill-awtoritajiet Ungeriżi, li permezz tagħha ġew imfakkra fl-obbligu ta' waqfien totali, skont l-Artikolu 88(3) tat-Trattat KE u ntalbu jgħaddu tagħrif dwar il-miżuri. Fil-21 ta' Jannar 2009 l-awtoritajiet Ungeriżi talbu għal estensjoni tal-limitu taż-żmien biex iwieġbu. Ingħatat estensjoni tal-limitu taż-żmien sat-12 ta' Frar 2009. L-Ungerija wieġbet fis-17 ta’ Frar 2009.

II.   DESKRIZZJONI

| 2. | Péti Nitrogénművek, il-benefiċjarju tal-allegata miżura ta' għajnuna mill-Istat, huwa l-uniku produttur tad-demel artifiċjali fl-Ungerija. Skond rapporti tal-midja, waqqfet il-produzzjoni tagħha f'Ottubru 2008. Il-garanziji koprew self ta' EUR 52 miljun għall-investiment u dejn ġdid fl-ammont ta' HUF 10 biljuni, it-tnejn li huma mogħtija mill-Bank Ungeriż għall-Iżvilupp (l-MFB), li hu 100 % tal-Gvern. |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, il-benefiċjarju tal-allegata miżura ta' għajnuna mill-Istat, huwa l-uniku produttur tad-demel artifiċjali fl-Ungerija. Skond rapporti tal-midja, waqqfet il-produzzjoni tagħha f'Ottubru 2008. Il-garanziji koprew self ta' EUR 52 miljun għall-investiment u dejn ġdid fl-ammont ta' HUF 10 biljuni, it-tnejn li huma mogħtija mill-Bank Ungeriż għall-Iżvilupp (l-MFB), li hu 100 % tal-Gvern.

III.   EVALWAZZJONI

| 3. | L-awtoritajiet Ungeriżi jikkonkludu li la s-self mill-MFB u lanqas il-garanzija mill-Istat ma jinvolvu elementi ta' għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, fil-fehma tagħhom, Nitrogénművek ma tistax tiġi definita bħala kumpanija f'diffikultà. |
| --- | --- |

3.

L-awtoritajiet Ungeriżi jikkonkludu li la s-self mill-MFB u lanqas il-garanzija mill-Istat ma jinvolvu elementi ta' għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, fil-fehma tagħhom, Nitrogénművek ma tistax tiġi definita bħala kumpanija f'diffikultà.

| 4. | Fundamentalment, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-pożizzjoni tal-Ungerija li l-kumpanija ma tinsabx f'diffikultà. Kumpanija, li ssospendiet il-produzzjoni minħabba problemi finanzjarji jew kundizzjonijiet turbolenti tas-suq, u li mhix f'qagħda li terġa′ tibda topera mingħajr għajnuna pubblika, ma tistax titqies bħala kumpanija b'saħħitha u vijabbli u tikkwalifika bħala ditta f'diffikultà. Barra minn dan, mhux probabbli li, f'kundizzjonijiet bħal dawn, parteċipant tas-suq kien jagħti fondi lil kumpanija f'qagħda ħażina. |
| --- | --- |

4.

Fundamentalment, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-pożizzjoni tal-Ungerija li l-kumpanija ma tinsabx f'diffikultà. Kumpanija, li ssospendiet il-produzzjoni minħabba problemi finanzjarji jew kundizzjonijiet turbolenti tas-suq, u li mhix f'qagħda li terġa′ tibda topera mingħajr għajnuna pubblika, ma tistax titqies bħala kumpanija b'saħħitha u vijabbli u tikkwalifika bħala ditta f'diffikultà. Barra minn dan, mhux probabbli li, f'kundizzjonijiet bħal dawn, parteċipant tas-suq kien jagħti fondi lil kumpanija f'qagħda ħażina.

| 5. | Wara l-evalwazzjoni tal-bidu, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri msemmija, li ttieħdu fir-rigward ta' Nitrogénművek, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Barra dan, jidher li m'hemmx raġunijiet għaliex il-miżuri jistgħu jkunu kompatibbli mas-suq komuni. |
| --- | --- |

5.

Wara l-evalwazzjoni tal-bidu, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri msemmija, li ttieħdu fir-rigward ta' Nitrogénművek, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Barra dan, jidher li m'hemmx raġunijiet għaliex il-miżuri jistgħu jkunu kompatibbli mas-suq komuni.

IV.   KONKLUŻJONI

| 6. | Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet li qegħdin isiru hawn, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali prevista fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE b'rabta mal-miżuri deskritti. |
| --- | --- |

6.

Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet li qegħdin isiru hawn, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali prevista fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE b'rabta mal-miżuri deskritti.

TEST TAL-ITTRA

“A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---