# Europeiska unionens C 165/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.165.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 165 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången17 juli 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.165.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 165

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången17 juli 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 165/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 165/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 165/03 | Eurons växelkurs | 4 |
| 2009/C 165/04 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (clearing och avveckling) (enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 2 juni 2004 om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (Ärende COMP/38.096 – Clearstream (clearing och avveckling)) [delgivet med nr K(2004) 1958] | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 165/03

Eurons växelkurs

4

2009/C 165/04

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (clearing och avveckling) (enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

5

2009/C 165/05

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 2 juni 2004 om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (Ärende COMP/38.096 – Clearstream (clearing och avveckling)) [delgivet med nr K(2004) 1958]

[delgivet med nr K(2004) 1958]

7

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 165/06 | Statligt stöd – Ungern – Statligt stöd C 14/09 (f.d. NN 17/09) – Potentiellt stöd till Péti Nitrogénművek – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 12 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 165/06

Statligt stöd – Ungern – Statligt stöd C 14/09 (f.d. NN 17/09) – Potentiellt stöd till Péti Nitrogénművek – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2009/C 165/01

| Datum för antagande av beslutet | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 617/08 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Technology Transfer Institues |
| Rättslig grund | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 130 miljoner DKK; Totalt planerat stödbelopp 780 miljoner DKK |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | Åtgärd som inte utgör stöd |

Datum för antagande av beslutet

8.6.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 617/08

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Technology Transfer Institues

Rättslig grund

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 130 miljoner DKK; Totalt planerat stödbelopp 780 miljoner DKK

Stödnivå

50 %

Varaktighet

1.1.2009–31.12.2014

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

Åtgärd som inte utgör stöd

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum för antagande av beslutet | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 53/09 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Rättslig grund | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Sysselsättning |
| Stödform | Nedsättning av socialavgifter |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 0,13 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 1.6.2011 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

6.7.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 53/09

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Rättslig grund

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Sysselsättning

Stödform

Nedsättning av socialavgifter

Budget

Totalt planerat stödbelopp 0,13 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 1.6.2011

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Servicio Público de Empleo Estatal

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 165/02

Kommissionen beslutade den 9 juli 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5513. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5513. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/4

---

Eurons växelkurs (1)

16 juli 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4130 |
| JPY | japansk yen | 132,63 |
| DKK | dansk krona | 7,4456 |
| GBP | pund sterling | 0,85910 |
| SEK | svensk krona | 11,0135 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5154 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,0015 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,861 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 272,82 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7005 |
| PLN | polsk zloty | 4,2900 |
| RON | rumänsk leu | 4,2313 |
| TRY | turkisk lira | 2,1570 |
| AUD | australisk dollar | 1,7582 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5787 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,9512 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,1852 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0501 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 795,45 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,4575 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,6526 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3270 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 305,53 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0465 |
| PHP | filippinsk peso | 67,739 |
| RUB | rysk rubel | 44,9351 |
| THB | thailändsk baht | 48,130 |
| BRL | brasiliansk real | 2,7279 |
| MXN | mexikansk peso | 19,1829 |
| INR | indisk rupie | 68,7710 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4130

JPY

japansk yen

132,63

DKK

dansk krona

7,4456

GBP

pund sterling

0,85910

SEK

svensk krona

11,0135

CHF

schweizisk franc

1,5154

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,0015

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,861

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

272,82

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7005

PLN

polsk zloty

4,2900

RON

rumänsk leu

4,2313

TRY

turkisk lira

2,1570

AUD

australisk dollar

1,7582

CAD

kanadensisk dollar

1,5787

HKD

Hongkongdollar

10,9512

NZD

nyzeeländsk dollar

2,1852

SGD

singaporiansk dollar

2,0501

KRW

sydkoreansk won

1 795,45

ZAR

sydafrikansk rand

11,4575

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,6526

HRK

kroatisk kuna

7,3270

IDR

indonesisk rupiah

14 305,53

MYR

malaysisk ringgit

5,0465

PHP

filippinsk peso

67,739

RUB

rysk rubel

44,9351

THB

thailändsk baht

48,130

BRL

brasiliansk real

2,7279

MXN

mexikansk peso

19,1829

INR

indisk rupie

68,7710

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/5

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(clearing och avveckling)

(enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 165/04

Utkastet till beslut i detta ärende föranleder följande iakttagelser:

Meddelandet om invändningar sändes till Clearstream International SA (nedan kallat CI) i Luxemburg och Clearstream Banking AG (nedan kallat CBF) i Frankfurt den 28 mars 2003. Det mottogs av parterna den 31 mars 2003.

Den 9 april 2003 begärde parterna tillgång till handlingarna i ärendet, vilket beviljades den 14 april 2003. Till följd av ett administrativt fel fick parterna tillgång till ett dokument som var belagd med sekretess. Dokumentet i fråga var ett internt meddelande från Euroclear Bank S.A./N.V. (nedan kallat EB) i vilket de målsättningar och den strategi som EB avsåg att anta vid ett möte angavs. EB underrättades om felet före det muntliga hörandet. I motsats till kommissionens avdelningars bedömning ansåg parterna att det sekretessbelagda dokumentet innehöll friande bevisning som borde anföras till parternas försvar i kommissionens slutliga beslut. Jag ansåg inte att dokumentet i fråga innehöll någon information som kunde fria parterna och som de borde beredas tillgång till eller som borde tas med i kommissionens slutliga beslut.

Parterna ombads att inkomma med svar på meddelandet om invändningar inom två månader.

Genom en skrivelse av den 30 maj 2003 inkom parternas juridiska ombud med svar på meddelandet om invändningar. Svaret mottogs den 3 juni 2003.

Parterna begärde muntligt hörande, vilket ägde rum den 24 juli 2003.

Genom ett e-postmeddelande av den 8 april 2003 begärde EB att få delta i det muntliga hörandet och att få en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar. Båda begärandena bifölls, och EB fick tillgång till en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar den 2 maj 2003. Den 13 juni 2003 inkom EB med synpunkter. EB bereddes möjlighet att undersöka meddelandet om invändningar innan det delgavs andra parter än Clearstream, eftersom det kunde innehålla uppgifter som rörde EB.

Efter det muntliga hörandet företog de berörda avdelningarna vid kommissionen vidare undersökningar av ärendet och sände artikel 11-skrivelser till parterna och EB den 25 juli 2003 respektive den 29 juli 2003. Svar mottogs från parterna och EB den 1 september respektive den 28 oktober 2003. Dessa lades till ärendet.

Den 25 augusti 2003 begärde parterna ytterligare tillgång till handlingarna i ärendet. Deras begäran avsåg två svar på 367 sidor som Euroclear hade inkommit med som svar på kommissionens artikel 11-skrivelser. De berörda avdelningarna vid kommissionen beviljade i sitt svar av den 6 oktober 2003 Euroclear tillgång till 141 sidor i de begärda dokumenten med förklaringen att de återstående sidorna innehöll avtal mellan Euroclear och dess kunder eller leverantörer, vilka utgjorde affärshemligheter. Kommissionens avdelningar tillhandahöll kortfattade redogörelser för innehållet i de sistnämnda avtalen. Parterna gjorde inga invändningar till förhörsombudet rörande detta.

Ytterligare tillgång till handlingarna i ärendet beviljades den 3 november 2003. Såsom kommissionens avdelningar hade lovat i sitt svar av den 6 oktober 2003 beviljades tillgång till ytterligare handlingar som hade lagts till ärendet efter den 14 april 2003.

Den 3 november 2003 hölls ett möte mellan kommissionens berörda avdelningar och parterna. Parterna lämnade synpunkter på hur det material som de nyligen inkommit med skulle tolkas. De berörda avdelningarna vid kommissionen förklarade hur de avsåg att använda den information som de hade mottagit efter de muntliga hörandet. Beträffande detta sände kommissionens berörda avdelningar även en skrivelse till parterna den 17 november 2003, i vilken de förklarade hur kommissionen avsåg att tolka den ytterligare mottagna informationen i sitt slutliga beslut. Parterna gavs tillfälle att inkomma med synpunkter på denna skrivelse före den 1 december 2003.

Efter det muntliga hörandet bibehöll kommissionen invändningarna riktade till parterna. Emellertid avsåg den inte längre att ålägga parterna böter.

Mot bakgrund av det som anges ovan anser jag att parternas och tredje parters rätt att bli hörda har iakttagits i detta ärende. Utkastet till beslut avser endast invändningar som parterna har getts möjlighet yttra sig om.

Bryssel den 5 maj 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/7

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 2 juni 2004

om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget

(Ärende COMP/38.096 – Clearstream (clearing och avveckling))

[delgivet med nr K(2004) 1958]

(Endast den tyska texten är giltig)

2009/C 165/05

Den 2 juni 2004 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  offentliggör kommissionen härmed parternas namn och huvuddragen i beslutet, inbegripet ålagda påföljder, med beaktande av företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. En icke-konfidentiell version av hela beslutet finns på de giltiga språken i ärendet och på kommissionens arbetsspråk på GD Konkurrens webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INLEDNING

| 1. | Denna text är en sammanfattning av kommissionens beslut av den 2 juni 2004 i ovannämnda ärende. I beslutet konstateras att Clearstream Banking AG, även kallad Clearstream Banking Frankfurt (CBF) och dess moderbolag Clearstream International (CI), nedan gemensamt kallade ”Clearstream”, har överträtt artikel 82 i fördraget. Ärendet handlar om att Clearstream har vägrat att tillhandahålla Euroclear Bank SA (EB) vissa clearing- och avvecklingstjänster. Clearstream har även tillämpat diskriminerande prissättning gentemot EB. |
| --- | --- |

1.

Denna text är en sammanfattning av kommissionens beslut av den 2 juni 2004 i ovannämnda ärende. I beslutet konstateras att Clearstream Banking AG, även kallad Clearstream Banking Frankfurt (CBF) och dess moderbolag Clearstream International (CI), nedan gemensamt kallade ”Clearstream”, har överträtt artikel 82 i fördraget. Ärendet handlar om att Clearstream har vägrat att tillhandahålla Euroclear Bank SA (EB) vissa clearing- och avvecklingstjänster. Clearstream har även tillämpat diskriminerande prissättning gentemot EB.

| 2. | Förfarandet inleddes efter en granskning på eget initiativ av huruvida gemenskapens konkurrenspolitik tillämpas på ett korrekt sätt på marknaden för avveckling av värdepapper inom EU. Kommissionen undersökte framför allt i) tillgång, ii) pris, iii) exklusiva avtal och iv) konsolidering. Senare kom undersökningen i allt större utsträckning att fokusera på Clearsteams eventuella missbruk. |
| --- | --- |

2.

Förfarandet inleddes efter en granskning på eget initiativ av huruvida gemenskapens konkurrenspolitik tillämpas på ett korrekt sätt på marknaden för avveckling av värdepapper inom EU. Kommissionen undersökte framför allt i) tillgång, ii) pris, iii) exklusiva avtal och iv) konsolidering. Senare kom undersökningen i allt större utsträckning att fokusera på Clearsteams eventuella missbruk.

| 3. | Kommissionen skickade den 28 mars 2003 ett meddelande om invändningar till Clearstream. Clearstream svarade på detta meddelande och kom med ytterligare synpunkter under en utfrågning den 24 juli 2003. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skickade den 28 mars 2003 ett meddelande om invändningar till Clearstream. Clearstream svarade på detta meddelande och kom med ytterligare synpunkter under en utfrågning den 24 juli 2003.

| 4. | Förhörsombudet konstaterar i sin rapport att Clearstreams rätt att försvara sig har respekterats. |
| --- | --- |

4.

Förhörsombudet konstaterar i sin rapport att Clearstreams rätt att försvara sig har respekterats.

| 5. | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor sammanträdde den 30 april 2004 och yttrade sig positivt. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor sammanträdde den 30 april 2004 och yttrade sig positivt.

| 6. | Företaget har inte ålagts att betala några böter. Nedan beskrivs skälen till beslutet och till förslaget att inte utdöma böter. |
| --- | --- |

6.

Företaget har inte ålagts att betala några böter. Nedan beskrivs skälen till beslutet och till förslaget att inte utdöma böter.

1.   SAMMANFATTNING AV ÄRENDET

| 7. | Clearstreamärendet gäller tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på en bestämd serie händelser vid en viss tidpunkt. I ärendet tillämpas konkurrensreglerna på dessa händelser. Det är på intet vis fråga om att föreskriva någon ny lagstiftning eller nya normer på området. |
| --- | --- |

7.

Clearstreamärendet gäller tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på en bestämd serie händelser vid en viss tidpunkt. I ärendet tillämpas konkurrensreglerna på dessa händelser. Det är på intet vis fråga om att föreskriva någon ny lagstiftning eller nya normer på området.

| 8. | Ärendet handlar om markanden för clearing- och avvecklingstjänster, som är en komplicerad bransch med svåröverskådliga processer, oenhetlig terminologi och många inblandade på olika nivåer. Sektorn håller också på att genomgå betydande förändringar till följd av ny lagstiftning och nya krav från branschen. |
| --- | --- |

8.

Ärendet handlar om markanden för clearing- och avvecklingstjänster, som är en komplicerad bransch med svåröverskådliga processer, oenhetlig terminologi och många inblandade på olika nivåer. Sektorn håller också på att genomgå betydande förändringar till följd av ny lagstiftning och nya krav från branschen.

| 9. | De huvudsakliga avslutningsverksamheterna kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Clearing är det förfarande som sker mellan köp- och säljfasen och avvecklingen. Genom clearingprocessen kontrolleras att köparen och säljaren har kommit överens som exakt samma transaktion samt att säljaren har rätt att sälja de värdepapper som bjuds ut till försäljning. |
| --- | --- | --- |

9.

De huvudsakliga avslutningsverksamheterna kan sammanfattas på följande sätt:

—

Clearing är det förfarande som sker mellan köp- och säljfasen och avvecklingen. Genom clearingprocessen kontrolleras att köparen och säljaren har kommit överens som exakt samma transaktion samt att säljaren har rätt att sälja de värdepapper som bjuds ut till försäljning.

| — | Avveckling omfattar den slutliga överföringen av värdepapper från säljare till köpare, betalningen från köpare till säljare samt noteringar av värdepapperskonton. |
| --- | --- |

—

Avveckling omfattar den slutliga överföringen av värdepapper från säljare till köpare, betalningen från köpare till säljare samt noteringar av värdepapperskonton.

| 10. | Utöver de nödvändiga steg som krävs för att fullborda en värdepapperstransaktion måste värdepappren också förvaras på ett säkert sätt. På engelska används termerna safekeeping och custody omväxlande för att beteckna deponeringen av värdepapper hos den enhet som förvarar dem i elektronisk form eller pappersform. Detta kallas också primary deposit eller final custody. Företag som inte slutligt förvarar värdepapper utan endast utför tjänster i samband med transaktioner kallas intermediärer. |
| --- | --- |

10.

Utöver de nödvändiga steg som krävs för att fullborda en värdepapperstransaktion måste värdepappren också förvaras på ett säkert sätt. På engelska används termerna safekeeping och custody omväxlande för att beteckna deponeringen av värdepapper hos den enhet som förvarar dem i elektronisk form eller pappersform. Detta kallas också primary deposit eller final custody. Företag som inte slutligt förvarar värdepapper utan endast utför tjänster i samband med transaktioner kallas intermediärer.

| 11. | Clearing och avvecklingstjänster kan utföras av värdepapperscentraler (2), internationella värdepapperscentraler (3) eller andra intermediärer, t.ex. banker. Varje enskild institution kan dock bara genomföra en ”primär” clearing och avveckling (4) av värdepapper som ligger i slutligt förvaring. I föreliggande ärende är det bara CBF som kan utföra en primär clearing och avveckling av värdepapperna i fråga, eftersom alla värdepapper som är utfärdade enligt tysk rätt och förvaras gemensamt (5) deponeras hos CBF (nedan kallad emitterande värdepapperscentral). |
| --- | --- |

11.

Clearing och avvecklingstjänster kan utföras av värdepapperscentraler (2), internationella värdepapperscentraler (3) eller andra intermediärer, t.ex. banker. Varje enskild institution kan dock bara genomföra en ”primär” clearing och avveckling (4) av värdepapper som ligger i slutligt förvaring. I föreliggande ärende är det bara CBF som kan utföra en primär clearing och avveckling av värdepapperna i fråga, eftersom alla värdepapper som är utfärdade enligt tysk rätt och förvaras gemensamt (5) deponeras hos CBF (nedan kallad emitterande värdepapperscentral).

| 12. | Beslutet gäller endast clearing- och avvecklingstjänster för värdepapper och inte förvaringstjänster. CBF tillhandahåller dessa tjänster via en IT-plattform som kallas CASCADE. CASCADE RS (som är det delsystem under CASCADE till vilket EB nekades tillgång) används för att föra in information om registrerade aktier. Systemet behöver endast uppdateras periodvis (t.ex. före en bolagsstämma) och används inte vid transaktionsbehandlingen av registrerade aktier. CBF vägrade dock att låta EB använda CASCADE-plattformen för transaktionsbehandling av registrerade aktier så länge EB inte hade tillgång till CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Beslutet gäller endast clearing- och avvecklingstjänster för värdepapper och inte förvaringstjänster. CBF tillhandahåller dessa tjänster via en IT-plattform som kallas CASCADE. CASCADE RS (som är det delsystem under CASCADE till vilket EB nekades tillgång) används för att föra in information om registrerade aktier. Systemet behöver endast uppdateras periodvis (t.ex. före en bolagsstämma) och används inte vid transaktionsbehandlingen av registrerade aktier. CBF vägrade dock att låta EB använda CASCADE-plattformen för transaktionsbehandling av registrerade aktier så länge EB inte hade tillgång till CASCADE RS.

1.1   Den relevanta marknaden

| 13. | Den relevanta marknaden definieras som de primära clearing- och avvecklingstjänster för värdepapper, utfärdade enligt tysk rätt, som den emitterande värdepapperscentralen (den värdepapperscentral där värdepappren förvaras) tillhandahåller värdepapperscentraler i andra medlemsstater och internationella värdepapperscentraler. En primär clearing och avveckling utförs när ett värdepapperskonto hos den emitterande värdepapperscentralen (CBF när det gäller värdepapper utfärdade enligt tysk rätt) flyttas. Sekundära clearing- och avvecklingstjänster utförs däremot i senare led av intermediärer i deras egen bokföring. Sekundära tjänster innebär att intermediärerna dels för över resultatet av den primära clearingen och avvecklingen till kundernas konton, dels upprättar noteringar i bokföringen efter interna transaktioner. När intermediären kan avveckla transaktionen i sin egen bokföring (dvs. om både köparen och säljaren har konton i bokföringen) kallas processen internalisering. |
| --- | --- |

13.

Den relevanta marknaden definieras som de primära clearing- och avvecklingstjänster för värdepapper, utfärdade enligt tysk rätt, som den emitterande värdepapperscentralen (den värdepapperscentral där värdepappren förvaras) tillhandahåller värdepapperscentraler i andra medlemsstater och internationella värdepapperscentraler. En primär clearing och avveckling utförs när ett värdepapperskonto hos den emitterande värdepapperscentralen (CBF när det gäller värdepapper utfärdade enligt tysk rätt) flyttas. Sekundära clearing- och avvecklingstjänster utförs däremot i senare led av intermediärer i deras egen bokföring. Sekundära tjänster innebär att intermediärerna dels för över resultatet av den primära clearingen och avvecklingen till kundernas konton, dels upprättar noteringar i bokföringen efter interna transaktioner. När intermediären kan avveckla transaktionen i sin egen bokföring (dvs. om både köparen och säljaren har konton i bokföringen) kallas processen internalisering.

| 14. | Parterna har hävdat att primär och sekundär clearing och avveckling inte är åtskilda marknader. |
| --- | --- |

14.

Parterna har hävdat att primär och sekundär clearing och avveckling inte är åtskilda marknader.

| 15. | I beslutet granskas Clearstreams och EB:s ståndpunkter i detalj mot bakgrund av definitionen av den relevanta marknaden. Clearstream menar att clearing och avveckling som utförs av delegerade förvaringsinstitut (intermediärer) fungerar som en ersättning för clearing och avveckling utförd av CBF. EB (6) hävdar på liknande sätt att internaliseringen leder till ett konkurrenstryck för värdepapperscentralerna. I beslutet tillbakavisas dessa argument på följande vis:






  — | För vissa företag som tillhandahåller clearing- och avvecklingstjänster är indirekt tillgång till den emitterande värdepapperscentralen – i det här fallet CBF – genom en intermediär inte ett likvärdigt alternativ till direkt tillgång (eftersom indirekt tillgång medför snävare tidsgränser, ökade risker, en mer komplicerad procedur, ökade kostnader och eventuella intressekonflikter som en följd av att en intermediär är inblandad). |
| --- | --- | --- |

15.

I beslutet granskas Clearstreams och EB:s ståndpunkter i detalj mot bakgrund av definitionen av den relevanta marknaden. Clearstream menar att clearing och avveckling som utförs av delegerade förvaringsinstitut (intermediärer) fungerar som en ersättning för clearing och avveckling utförd av CBF. EB (6) hävdar på liknande sätt att internaliseringen leder till ett konkurrenstryck för värdepapperscentralerna. I beslutet tillbakavisas dessa argument på följande vis:

—

För vissa företag som tillhandahåller clearing- och avvecklingstjänster är indirekt tillgång till den emitterande värdepapperscentralen – i det här fallet CBF – genom en intermediär inte ett likvärdigt alternativ till direkt tillgång (eftersom indirekt tillgång medför snävare tidsgränser, ökade risker, en mer komplicerad procedur, ökade kostnader och eventuella intressekonflikter som en följd av att en intermediär är inblandad).

| — | Bortsett från det faktum att sekundär clearing och avveckling inte är ett gångbart alternativ för kunder (intermediärer) som behöver primära clearing- och avvecklingstjänster för att kunna erbjuda effektiva och konkurrenskraftiga sekundära clearing- och avvecklingstjänster till sina egna kunder finns det inte någon intermediär som kan internalisera alla transaktioner med alla tänkbara motparter för alla värdepapper som har deponerats hos den emitterande värdepapperscentralen. Det aktuella ärendet gäller just en sådan situation där en intermediär (EB) behövde primära clearing- och avvecklingstjänster från den emitterande värdepapperscentralen och inte hade tillgång till alternativa tjänster vare sig internt eller från en annan intermediär. |
| --- | --- |

—

Bortsett från det faktum att sekundär clearing och avveckling inte är ett gångbart alternativ för kunder (intermediärer) som behöver primära clearing- och avvecklingstjänster för att kunna erbjuda effektiva och konkurrenskraftiga sekundära clearing- och avvecklingstjänster till sina egna kunder finns det inte någon intermediär som kan internalisera alla transaktioner med alla tänkbara motparter för alla värdepapper som har deponerats hos den emitterande värdepapperscentralen. Det aktuella ärendet gäller just en sådan situation där en intermediär (EB) behövde primära clearing- och avvecklingstjänster från den emitterande värdepapperscentralen och inte hade tillgång till alternativa tjänster vare sig internt eller från en annan intermediär.

| — | Som detta ärende visar utgör inte intermediärernas priser någon press på den emitterande värdepapperscentralen när primär clearing och avveckling behövs. Medan EB utan framgång försökte få ner priset för primära clearing- och avvecklingstjänster och sluta att använda Deutsche Bank som intermediär utgjorde inte Deutsche Banks priser någon press på Clearstream i diskussionerna med EB. |
| --- | --- |

—

Som detta ärende visar utgör inte intermediärernas priser någon press på den emitterande värdepapperscentralen när primär clearing och avveckling behövs. Medan EB utan framgång försökte få ner priset för primära clearing- och avvecklingstjänster och sluta att använda Deutsche Bank som intermediär utgjorde inte Deutsche Banks priser någon press på Clearstream i diskussionerna med EB.

| 16. | Av marknadsdefinitionsskäl skall kommissionen i detta ärende inte undersöka behoven hos intermediärernas klienter. I stället handlar det om att undersöka speciella behov hos den kundkrets som behöver produkterna eller tjänsterna, det vill säga finansiella intermediärer som vill tillhandahålla ekonomiskt betydande, effektiva och konkurrenskraftiga sekundära clearing- och avvecklingstjänster till sina egna klienter. För denna kundkategori är inte sekundär clearing och avveckling som utförs i senare led av intermediärer ett jämförbart alternativ till primär clearing och avveckling som utförs av den emitterande värdepapperscentralen. EB påpekar att indirekt tillgång, som innebär att en annan intermediär (ofta en konkurrent) anlitas i stället för den emitterande värdepapperscentralen, inte är ett godtagbart alternativ. |
| --- | --- |

16.

Av marknadsdefinitionsskäl skall kommissionen i detta ärende inte undersöka behoven hos intermediärernas klienter. I stället handlar det om att undersöka speciella behov hos den kundkrets som behöver produkterna eller tjänsterna, det vill säga finansiella intermediärer som vill tillhandahålla ekonomiskt betydande, effektiva och konkurrenskraftiga sekundära clearing- och avvecklingstjänster till sina egna klienter. För denna kundkategori är inte sekundär clearing och avveckling som utförs i senare led av intermediärer ett jämförbart alternativ till primär clearing och avveckling som utförs av den emitterande värdepapperscentralen. EB påpekar att indirekt tillgång, som innebär att en annan intermediär (ofta en konkurrent) anlitas i stället för den emitterande värdepapperscentralen, inte är ett godtagbart alternativ.

| 17. | De speciella tjänster som CBF tillhandahåller värdepapperscentraler och internationella värdepapperscentraler kan inte jämföras med vanliga tjänster till andra kunder (t.ex. banker), vilka styrs av CBF:s allmänna villkor. |
| --- | --- |

17.

De speciella tjänster som CBF tillhandahåller värdepapperscentraler och internationella värdepapperscentraler kan inte jämföras med vanliga tjänster till andra kunder (t.ex. banker), vilka styrs av CBF:s allmänna villkor.

1.2   Dominerande ställning

| 18. | CBF dominerar den relevanta marknaden, eftersom det är den enda värdepapperscentral där värdepapper som är utfärdade enligt tysk rätt och som förvaras gemensamt deponeras. Det är alltså det enda företaget som kan utföra primära clearing- och avvecklingstjänster för dessa värdepapper. CBF har ingen egentlig konkurrent på marknaden. Det är inte realistiskt att räkna med nya konkurrenter på markanden inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

18.

CBF dominerar den relevanta marknaden, eftersom det är den enda värdepapperscentral där värdepapper som är utfärdade enligt tysk rätt och som förvaras gemensamt deponeras. Det är alltså det enda företaget som kan utföra primära clearing- och avvecklingstjänster för dessa värdepapper. CBF har ingen egentlig konkurrent på marknaden. Det är inte realistiskt att räkna med nya konkurrenter på markanden inom en överskådlig framtid.

1.3   Missbruket

| 19. | I beslutet ringas två typer av missbruk in:






  — | CBF har vägrat att tillhandahålla primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier genom att neka EB åtkomst till CASCADE RS. EB har också diskriminerats i förhållande till andra företag som har kunnat utnyttja dessa tjänster. |
| --- | --- | --- |

19.

I beslutet ringas två typer av missbruk in:

—

CBF har vägrat att tillhandahålla primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier genom att neka EB åtkomst till CASCADE RS. EB har också diskriminerats i förhållande till andra företag som har kunnat utnyttja dessa tjänster.

| — | CBF har tillämpat diskriminerande prissättning gentemot EB för primära clearing- och avvecklingstjänster. Det bör noteras att detta gäller prissättningen för alla EB:s transaktioner på CASCADE. Den diskriminerande prissättningen är alltså inte begränsad till registrerade aktier, vilket var fallet vid tidigare missbruk. |
| --- | --- |

—

CBF har tillämpat diskriminerande prissättning gentemot EB för primära clearing- och avvecklingstjänster. Det bör noteras att detta gäller prissättningen för alla EB:s transaktioner på CASCADE. Den diskriminerande prissättningen är alltså inte begränsad till registrerade aktier, vilket var fallet vid tidigare missbruk.

1.3.1   Vägran att tillhandahålla primära clearing- och avvecklingstjänster samt diskriminering av EB.

| 20. | CBF vägrade att tillhandahålla tjänsterna genom att neka EB åtkomst till CASCADE RS. EB kunde då inte utnyttja clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier på CASCADE-plattformen trots att de fortfarande kunde använda tjänsterna för andra transaktioner. Det finns ett antal samverkande faktorer bakom CBF:s vägran att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier. Företagen på den relevanta marknaden är tvungna att göra affärer med Clearstream. EB kunde inte själv producera de tjänster som krävdes, och CBF:s vägran att tillhandahålla dessa skadade konkurrensen och hämmade förnyelsen i senare led. Registrerade aktier har dessutom fått en allt större betydelse i Tyskland, vilket har medfört att de tjänster som Clearstream tillhandahåller EB har blivit allt färre. EB är sedan tidigare kund hos Clearstream och hade därför vissa berättigade förväntningar på vilka primära clearing- och avvecklingstjänster som företaget borde tillhandahålla inom en rimlig tidsgräns. Dessa förväntningar uppfylldes inte. |
| --- | --- |

20.

CBF vägrade att tillhandahålla tjänsterna genom att neka EB åtkomst till CASCADE RS. EB kunde då inte utnyttja clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier på CASCADE-plattformen trots att de fortfarande kunde använda tjänsterna för andra transaktioner. Det finns ett antal samverkande faktorer bakom CBF:s vägran att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier. Företagen på den relevanta marknaden är tvungna att göra affärer med Clearstream. EB kunde inte själv producera de tjänster som krävdes, och CBF:s vägran att tillhandahålla dessa skadade konkurrensen och hämmade förnyelsen i senare led. Registrerade aktier har dessutom fått en allt större betydelse i Tyskland, vilket har medfört att de tjänster som Clearstream tillhandahåller EB har blivit allt färre. EB är sedan tidigare kund hos Clearstream och hade därför vissa berättigade förväntningar på vilka primära clearing- och avvecklingstjänster som företaget borde tillhandahålla inom en rimlig tidsgräns. Dessa förväntningar uppfylldes inte.

| 21. | Clearstream diskriminerade också EB genom att företaget samtidigt som det tillhandahöll tjänster till andra kunder inom en rimlig tid förhalade EB:s åtkomst till systemet. |
| --- | --- |

21.

Clearstream diskriminerade också EB genom att företaget samtidigt som det tillhandahöll tjänster till andra kunder inom en rimlig tid förhalade EB:s åtkomst till systemet.

1.3.1.1   Vägran att tillhandahålla tjänster

| 22. | Efter en granskning av inträdeshindren för tänkbara aktörer som kan utsätta CBF:s dominerande ställning för konkurrens har det konstaterats att CBF är en ofrånkomlig affärspartner som inte kan ersättas av ett annat alternativ och vars tjänster inte heller kan kopieras av EB. Clearstreams vägran att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier resulterade i att EB:s förmåga att tillhandahålla en mångsidig och nyskapande alleuropeisk tjänst för gränsöverskridande clearing och avveckling av värdepapper i EU begränsades. Registrerade aktier är de vanligast tyska aktierna i den internationella handeln och de ingår därför ofta i de internationella värdepapperscentralernas transaktioner för kundernas räkning. |
| --- | --- |

22.

Efter en granskning av inträdeshindren för tänkbara aktörer som kan utsätta CBF:s dominerande ställning för konkurrens har det konstaterats att CBF är en ofrånkomlig affärspartner som inte kan ersättas av ett annat alternativ och vars tjänster inte heller kan kopieras av EB. Clearstreams vägran att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier resulterade i att EB:s förmåga att tillhandahålla en mångsidig och nyskapande alleuropeisk tjänst för gränsöverskridande clearing och avveckling av värdepapper i EU begränsades. Registrerade aktier är de vanligast tyska aktierna i den internationella handeln och de ingår därför ofta i de internationella värdepapperscentralernas transaktioner för kundernas räkning.

| 23. | Det finns inget som tyder på att Clearstreams handlande var ett försök att göra de egna tjänsterna eller de egna finansoperationerna mer effektiva. Inte heller tycks avsikten ha varit att gynna de egna kunderna. Clearstream har inte åberopat några sådana effektivitetsvinster eller fördelar för kunderna. De ekonomiska motiven för och de faktiska resultaten av denna vägra måste snarare bedömas mot bakgrund av den övergripande finanskoncern som CBF ingår i. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), som är ett systerföretag till CBF under Clearstream Internationals (CI) gemensamma ledning, är förutom EB den enda internationella värdepapperscentralen i EU och alltså en direkt konkurrent till EB på den efterföljande marknaden för sekundär clearing och avveckling av gränsöverskridande handel med värdepapper. Typiska kunder hos de internationella värdepapperscentralerna såsom aktiva institutionella investerare som vill ha dessa centralers tjänster samlade på ett enda ställe (så kallad one-stop shop service) i EU drar nytta av de innovativa tjänster som bland annat EB tillhandahåller. Clearstreams vägran att tillhandahålla primära tjänster begränsade därför utbudet av nyskapande sekundära clearing- och avvecklingstjänster för gränsöverskridande värdepapperstransaktioner. |
| --- | --- |

23.

Det finns inget som tyder på att Clearstreams handlande var ett försök att göra de egna tjänsterna eller de egna finansoperationerna mer effektiva. Inte heller tycks avsikten ha varit att gynna de egna kunderna. Clearstream har inte åberopat några sådana effektivitetsvinster eller fördelar för kunderna. De ekonomiska motiven för och de faktiska resultaten av denna vägra måste snarare bedömas mot bakgrund av den övergripande finanskoncern som CBF ingår i. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), som är ett systerföretag till CBF under Clearstream Internationals (CI) gemensamma ledning, är förutom EB den enda internationella värdepapperscentralen i EU och alltså en direkt konkurrent till EB på den efterföljande marknaden för sekundär clearing och avveckling av gränsöverskridande handel med värdepapper. Typiska kunder hos de internationella värdepapperscentralerna såsom aktiva institutionella investerare som vill ha dessa centralers tjänster samlade på ett enda ställe (så kallad one-stop shop service) i EU drar nytta av de innovativa tjänster som bland annat EB tillhandahåller. Clearstreams vägran att tillhandahålla primära tjänster begränsade därför utbudet av nyskapande sekundära clearing- och avvecklingstjänster för gränsöverskridande värdepapperstransaktioner.

1.3.1.2   Diskriminering: förhalandet av tjänsteleveransen till EB står i kontrast till behandlingen av jämförbara kunder

| 24. | EB begärde den 3 augusti 1999 åtkomst till CASCADE RS, men det var inte förrän den 19 november 2001 som Clearstream godkände detta. I beslutet granskas följande punkter i detalj:






  — | Den inledande vägran att bevilja åtkomst mellan augusti 1999 och november 2000. Under denna period fick EB intrycket att Clearstream skulle komma att bevilja åtkomst till systemet (detaljfrågor diskuterades, personalen utbildades, två-tre veckors förvarning om överföring av registrerade aktier begärdes etc.). |
| --- | --- | --- |

24.

EB begärde den 3 augusti 1999 åtkomst till CASCADE RS, men det var inte förrän den 19 november 2001 som Clearstream godkände detta. I beslutet granskas följande punkter i detalj:

—

Den inledande vägran att bevilja åtkomst mellan augusti 1999 och november 2000. Under denna period fick EB intrycket att Clearstream skulle komma att bevilja åtkomst till systemet (detaljfrågor diskuterades, personalen utbildades, två-tre veckors förvarning om överföring av registrerade aktier begärdes etc.).

| — | Den påföljande vägran att bevilja åtkomst från december 2000 till 19 november 2001. Under denna period ingrep CI:s ledning för att fördröja processen genom att kräva en omförhandling av det övergripande avtalet med EB som en förutsättning för åtkomst till CASCADE RS. Det är inte berättigat att i ett så sent skede kräva att en övergripande omförhandling sker innan åtkomst kan beviljas. Alla tekniska förberedelser var exempelvis klara och åtkomst beviljades slutligen utan en omförhandling av avtalet. |
| --- | --- |

—

Den påföljande vägran att bevilja åtkomst från december 2000 till 19 november 2001. Under denna period ingrep CI:s ledning för att fördröja processen genom att kräva en omförhandling av det övergripande avtalet med EB som en förutsättning för åtkomst till CASCADE RS. Det är inte berättigat att i ett så sent skede kräva att en övergripande omförhandling sker innan åtkomst kan beviljas. Alla tekniska förberedelser var exempelvis klara och åtkomst beviljades slutligen utan en omförhandling av avtalet.

| 25. | Den tid som det tog Clearstream att ge EB åtkomst till CASCADE RS överstiger den fyramånadersperiod som kan anses rimlig från det att företaget ansöker till det att åtkomst beviljas. Fyra månader räknat från ansökningsdatumet den 3 augusti 1999 är lika med den 3 december 1999. För att fastställa hur lång en rimlig väntetid är utgår kommissionen i beslutet från båda parters interna förberedelser. Dessa förberedelser skedde vid två tillfällen, dels före den planerade starten på CASCADE RS den 4 december 2000, dels före det nya startdatumet den 19 november 2001. I båda fallen beräknades förberedelserna internt ta två till tre månader. Dessutom beviljades de andra värdepapperscentralerna åtkomst till CASCADE RS antingen nästan omedelbart eller inom högst en månad. CBL fick tillgång till systemet inom fyra månader. |
| --- | --- |

25.

Den tid som det tog Clearstream att ge EB åtkomst till CASCADE RS överstiger den fyramånadersperiod som kan anses rimlig från det att företaget ansöker till det att åtkomst beviljas. Fyra månader räknat från ansökningsdatumet den 3 augusti 1999 är lika med den 3 december 1999. För att fastställa hur lång en rimlig väntetid är utgår kommissionen i beslutet från båda parters interna förberedelser. Dessa förberedelser skedde vid två tillfällen, dels före den planerade starten på CASCADE RS den 4 december 2000, dels före det nya startdatumet den 19 november 2001. I båda fallen beräknades förberedelserna internt ta två till tre månader. Dessutom beviljades de andra värdepapperscentralerna åtkomst till CASCADE RS antingen nästan omedelbart eller inom högst en månad. CBL fick tillgång till systemet inom fyra månader.

1.3.1.3   Slutlig bedömning av vägran att tillhandahålla tjänster och diskriminering av EB

| 26. | Av ovanstående skäl slår kommissionen i beslutet fast att Clearstream i strid mot artikel 82 vägrade att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier mellan den 3 december 1999 och den 19 november 2001. Denna vägran var oberättigad och sträckte sig över en orimligt lång tid. Genom att Clearstream samtidigt tillhandahöll samma tjänst till jämförbara kunder utgör denna vägran även diskriminering. |
| --- | --- |

26.

Av ovanstående skäl slår kommissionen i beslutet fast att Clearstream i strid mot artikel 82 vägrade att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier mellan den 3 december 1999 och den 19 november 2001. Denna vägran var oberättigad och sträckte sig över en orimligt lång tid. Genom att Clearstream samtidigt tillhandahöll samma tjänst till jämförbara kunder utgör denna vägran även diskriminering.

1.3.2   Tillämpning av diskriminerande prissättning av primära clearing- och avvecklingstjänster

| 27. | Från slutet av 1996 till 1 januari 2002 tog Clearstream ut X euro per transaktion som Euroclear genomförde, medan de tog ut Y euro per transaktion av nationella värdepapperscentraler (X är 20 % mer än Y). Euroclear betalade dessutom, till skillnad från värdepapperscentralerna, en årlig avgift som delvis täckte avvecklingstjänsterna. |
| --- | --- |

27.

Från slutet av 1996 till 1 januari 2002 tog Clearstream ut X euro per transaktion som Euroclear genomförde, medan de tog ut Y euro per transaktion av nationella värdepapperscentraler (X är 20 % mer än Y). Euroclear betalade dessutom, till skillnad från värdepapperscentralerna, en årlig avgift som delvis täckte avvecklingstjänsterna.

| 28. | Utifrån de uppgifter som CBF lämnade anses det i beslutet att de primära clearing- och avvecklingstjänster som Clearstream tillhandahåller värdepapperscentralerna är likvärdiga de man tillhandahåller de internationella värdepapperscentralerna. |
| --- | --- |

28.

Utifrån de uppgifter som CBF lämnade anses det i beslutet att de primära clearing- och avvecklingstjänster som Clearstream tillhandahåller värdepapperscentralerna är likvärdiga de man tillhandahåller de internationella värdepapperscentralerna.

| 29. | Bristen på saklig grund för prisskillnaderna granskades i detalj. Det bör också framhållas att Clearstream inte har något system som innebär olika priser för olika kunder och att Clearstream trots upprepade uppmaningar inte har lämnat någon godtagbar förklaring till prisskillnaderna. |
| --- | --- |

29.

Bristen på saklig grund för prisskillnaderna granskades i detalj. Det bör också framhållas att Clearstream inte har något system som innebär olika priser för olika kunder och att Clearstream trots upprepade uppmaningar inte har lämnat någon godtagbar förklaring till prisskillnaderna.

| 30. | Sammanfattningsvis slog kommissionen fast att Clearstream i strid med artikel 82 i fördraget diskriminerade EB genom att ta ut en högre avgift (X euro) per transaktion av EB för primära clearing- och avvecklingstjänster samtidigt som CBF endast tog ut Y euro per transaktion av nationella värdepapperscentraler för samma tjänster. Detta agerande har Clearstream inte kunnat lägga fram någon saklig grund för. Agerandet har inte heller gynnat kunderna. |
| --- | --- |

30.

Sammanfattningsvis slog kommissionen fast att Clearstream i strid med artikel 82 i fördraget diskriminerade EB genom att ta ut en högre avgift (X euro) per transaktion av EB för primära clearing- och avvecklingstjänster samtidigt som CBF endast tog ut Y euro per transaktion av nationella värdepapperscentraler för samma tjänster. Detta agerande har Clearstream inte kunnat lägga fram någon saklig grund för. Agerandet har inte heller gynnat kunderna.

2.   INGA BÖTER HAR UTDÖMTS

| 31. | Det finns flera anledningar att inte utdöma några böter i detta ärende. |
| --- | --- |

31.

Det finns flera anledningar att inte utdöma några böter i detta ärende.

Detta beslut är det första inom en komplex sektor

| 32. | Det finns varken någon beslutspraxis inom EU eller någon rättspraxis på området för clearing och avveckling. Framför allt är den mycket viktiga detaljerade analysen av clearing- och avvecklingsprocesser som utfördes i samband med marknadsdefinitionen helt ny. I beslutet analyseras den relevanta marknaden, och primär clearing och avveckling definieras liksom andra komplexa fenomen som är specifika för branschen, till exempel internalisering. |
| --- | --- |

32.

Det finns varken någon beslutspraxis inom EU eller någon rättspraxis på området för clearing och avveckling. Framför allt är den mycket viktiga detaljerade analysen av clearing- och avvecklingsprocesser som utfördes i samband med marknadsdefinitionen helt ny. I beslutet analyseras den relevanta marknaden, och primär clearing och avveckling definieras liksom andra komplexa fenomen som är specifika för branschen, till exempel internalisering.

Överträdelsen har upphört

| 33. | Enbart det faktum att överträdelsen har upphört är i sig inget skäl att inte utdöma böter. Detta faktum skall dock betraktas i kombination med andra faktorer som att innehållet i ärendet är nytt. |
| --- | --- |

33.

Enbart det faktum att överträdelsen har upphört är i sig inget skäl att inte utdöma böter. Detta faktum skall dock betraktas i kombination med andra faktorer som att innehållet i ärendet är nytt.

Sektorn för gränsöverskridande clearing och avveckling står inför stora förändringar i EU

| 34. | Clearing- och avvecklingssektorn i EU håller på att förändras, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande transaktioner som i detta fall. Olika institutioner diskuterar för närvarande frågor som rör tjänsteleverantörer, utrymme för internalisering, värdepapperscentralernas och de internationella värdepapperscentralernas roll samt deras förhållande till stora förvaringsinstitut. Trots att dessa frågor inte är identiska med de som beslutet gäller är de ändå besläktade. |
| --- | --- |

34.

Clearing- och avvecklingssektorn i EU håller på att förändras, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande transaktioner som i detta fall. Olika institutioner diskuterar för närvarande frågor som rör tjänsteleverantörer, utrymme för internalisering, värdepapperscentralernas och de internationella värdepapperscentralernas roll samt deras förhållande till stora förvaringsinstitut. Trots att dessa frågor inte är identiska med de som beslutet gäller är de ändå besläktade.

| 35. | Mot bakgrund av detta tycks det vara lämpligt att inte utdöma några böter. Även om inga böter utdöms i det här fallet behöver kommissionen ändå fatta ett beslut för att förtydliga rättsläget, i all synnerhet för Clearstream och andra företag. |
| --- | --- |

35.

Mot bakgrund av detta tycks det vara lämpligt att inte utdöma några böter. Även om inga böter utdöms i det här fallet behöver kommissionen ändå fatta ett beslut för att förtydliga rättsläget, i all synnerhet för Clearstream och andra företag.

3.   SLUTSATS

| 36. | I beslutet konstateras att Clearstream har överträtt artikel 82 i fördraget genom att vägra att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier. Denna vägran var oberättigad och sträckte sig över en orimligt lång tid. Clearstream diskriminerade även EB genom att vägra att tillhandahålla dessa tjänster. Dessutom konstaterar kommissionen att Clearstream tillämpade diskriminerande prissättning. |
| --- | --- |

36.

I beslutet konstateras att Clearstream har överträtt artikel 82 i fördraget genom att vägra att tillhandahålla EB primära clearing- och avvecklingstjänster för registrerade aktier. Denna vägran var oberättigad och sträckte sig över en orimligt lång tid. Clearstream diskriminerade även EB genom att vägra att tillhandahålla dessa tjänster. Dessutom konstaterar kommissionen att Clearstream tillämpade diskriminerande prissättning.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  En värdepapperscentral är ett företag som innehar och administrerar värdepapper och som gör det möjligt att genomföra kontobaserade värdepapperstransaktioner. I sitt hemland tillhandahåller en värdepapperscentral tjänster för handel med de värdepapper som centralen slutligt förvarar. Centralen är då inte en intermediär. Värdepapperscentralen kan dock också fungera som intermediär vid gränsöverskridande clearing och avveckling, när värdepapperen förvaras i ett annat land.

(3)  En internationell värdepapperscentral är en organisation vars huvudsakliga verksamhet består i att utföra clearingtjänster och avveckla värdepapperstransaktioner (traditionellt euroobligationer) i en internationell affärsmiljö. För närvarande finns det två internationella värdepapperscentraler i EU: Euroclear Bank, baserad i Belgien, och Clearstream Banking Luxembourg (CBL), ett dotterbolag till Clearstream International SA och ett systerbolag till Clearstream Banking AG. En internationell värdepapperscentral kan också tillhandahålla andra tjänster, till exempel för aktieförmedling.

(4)  Se punkt 13 för en definition av en första clearing och avveckling.

(5)  I motsats till individuell förvaring är det i gemensam förvaring av utbytbara värdepapper möjligt att utföra kontobaserade clearing- och avvecklingstjänster. Gemensam förvaring är i dag den enda betydande formen av förvaring för värdepapper i Tyskland.

(6)  EB:s ståndpunkt, som vid en första anblick kan tyckas förvånande, förklaras av att företaget äger värdepapperscentraler i olika medlemsstater (Storbritannien, Frankrike, Nederländerna och Belgien). EB är därför mån om att ärendet inte ska komma att utgöra ett prejudikat som kan leda till en sådan definition av den relevanta marknaden att EB i eventuella framtida ärenden skulle kunna anses vara i en dominerande ställning.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 17.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 165/12

---

STATLIGT STÖD – UNGERN

Statligt stöd C 14/09 (f.d. NN 17/09) – Potentiellt stöd till Péti Nitrogénművek

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

2009/C 165/06

Genom den skrivelse, daterad den 29 april 2009, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende den ovannämnda åtgärden.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den åtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Ungern. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

I.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

| 1. | Efter att flera artiklar publicerats i den ungerska pressen, fick kommissionen i december 2008 kännedom om den ungerska regeringens beslut att bevilja statliga stödgarantier till Péti Nitrogénművek Zrt. Den 19 december 2008 sände kommissionen en skrivelse till de ungerska myndigheterna, med en påminnelse om genomförandeförbudet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och begärde information om sagda åtgärd. Den 21 januari 2009 begärde de ungerska myndigheterna om att få svarstiden förlängd. Svarstiden förlängdes till den 12 februari 2009. Ungern lämnade sitt svar den 17 februari 2009. |
| --- | --- |

1.

Efter att flera artiklar publicerats i den ungerska pressen, fick kommissionen i december 2008 kännedom om den ungerska regeringens beslut att bevilja statliga stödgarantier till Péti Nitrogénművek Zrt. Den 19 december 2008 sände kommissionen en skrivelse till de ungerska myndigheterna, med en påminnelse om genomförandeförbudet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och begärde information om sagda åtgärd. Den 21 januari 2009 begärde de ungerska myndigheterna om att få svarstiden förlängd. Svarstiden förlängdes till den 12 februari 2009. Ungern lämnade sitt svar den 17 februari 2009.

II.   BESKRIVNING

| 2. | Péti Nitrogénművek, mottagaren av det påstådda statliga stödet, är Ungerns ende tillverkare av konstgödsel. Enligt vad som rapporterats i media, lades produktionen ned 2008. Garantierna täcker ett investeringslån på 52 miljoner euro och en ny skuld som uppgår till 10 miljarder ungerska forint, som både beviljats av den statligt helägda Hungarian Development Bank (MFB). |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, mottagaren av det påstådda statliga stödet, är Ungerns ende tillverkare av konstgödsel. Enligt vad som rapporterats i media, lades produktionen ned 2008. Garantierna täcker ett investeringslån på 52 miljoner euro och en ny skuld som uppgår till 10 miljarder ungerska forint, som både beviljats av den statligt helägda Hungarian Development Bank (MFB).

III.   BEDÖMNING

| 3. | De ungerska myndigheterna kom till slutsatsen att varken lånen från MFB eller den statliga garantin medför inslag av statligt stöd. Nitrogénművek kan inte heller, enligt deras sätt att se, betraktas som ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

3.

De ungerska myndigheterna kom till slutsatsen att varken lånen från MFB eller den statliga garantin medför inslag av statligt stöd. Nitrogénművek kan inte heller, enligt deras sätt att se, betraktas som ett företag i svårigheter.

| 4. | Kommissionen instämmer inte med Ungerns påstående att företaget inte skulle vara i svårigheter. Ett företag som har avbrutit produktionen till följd av finansiella problem eller förändrade marknadsvillkor, och är oförmöget att återuppta sina aktiviteter utan hjälp från statligt håll, kan inte betraktas som ett sunt och livskraftigt företag utan måste klassas som ett företag i svårigheter. Dessutom är det osannolikt att en aktör på marknaden skulle ha beviljat medel till ett behövande företag under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen instämmer inte med Ungerns påstående att företaget inte skulle vara i svårigheter. Ett företag som har avbrutit produktionen till följd av finansiella problem eller förändrade marknadsvillkor, och är oförmöget att återuppta sina aktiviteter utan hjälp från statligt håll, kan inte betraktas som ett sunt och livskraftigt företag utan måste klassas som ett företag i svårigheter. Dessutom är det osannolikt att en aktör på marknaden skulle ha beviljat medel till ett behövande företag under liknande omständigheter.

| 5. | Efter sin första bedömning anser kommissionen att de åtgärder som vidtagits i förhållande till Nitrogénművek utgör statligt stöd. Dessutom tycks åtgärderna på intet sätt vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

5.

Efter sin första bedömning anser kommissionen att de åtgärder som vidtagits i förhållande till Nitrogénművek utgör statligt stöd. Dessutom tycks åtgärderna på intet sätt vara förenliga med den gemensamma marknaden.

IV.   SLUTSATS

| 6. | I ljuset av det ovan anförda har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de beskrivna åtgärderna. |
| --- | --- |

6.

I ljuset av det ovan anförda har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de beskrivna åtgärderna.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---