# Jurnalul Oficial C 170/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.170.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 170 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5222 iulie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.170.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 170

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5222 iulie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 170/01 | Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 170/02 | Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2008-2011 | 6 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 170/01

Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2008-2011

1

2009/C 170/02

Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2008-2011

6

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 170/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 170/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 170/05 | Rata de schimb a monedei euro | 13 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 170/06 | Extras din hotărârea referitoare la Kaupthing Bank Luxembourg S.A., în aplicarea Directivei 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit | 14 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 170/05

Rata de schimb a monedei euro

13

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 170/06

Extras din hotărârea referitoare la Kaupthing Bank Luxembourg S.A., în aplicarea Directivei 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit

14

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 170/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 15 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 170/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 7 iulie 2009

privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2008-2011

2009/C 170/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| 1. | La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, care cuprinde perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

1.

La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, care cuprinde perioada 2008-2011.

| 2. | După mai mulți ani de creștere ridicată a PIB-ului, economia Slovaciei a început să își piardă din ritm în ultimul trimestru din 2008, când creșterea PIB-ului a scăzut la 2,5 % de la un an la altul. Fiind o economie mică, deschisă și relativ specializată în sectorul automobilelor și al produselor electronice, Slovacia este afectată de încetinirea activității economice din cauza scăderii considerabile a cererii externe. Exporturile sunt pe o traiectorie descendentă abruptă din ultimul trimestru al anului 2008, acest fapt având repercusiuni negative asupra producției industriale și asupra încrederii întreprinderilor. Sectorul de producție este cel mai grav afectat de criză, în timp ce sectorul bancar nu a fost atins decât într-o mică măsură. După o perioadă de scădere progresivă, rata șomajului a început să crească în cel de al patrulea trimestru din 2008, pe fondul concedierilor cauzate de încetinirea economică. Se preconizează că finanțele publice se vor deteriora considerabil în 2009 și 2010. Deteriorarea soldului bugetar global și a soldului structural atrage după sine o diminuare rapidă a marjei de manevră fiscale. Volumul total al măsurilor de stimulare fiscală adoptate de autoritățile slovace ca reacție la criză este estimat la aproximativ 1⁄2 % din PIB în 2009. Pe lângă aceasta, poziția competitivă a Slovaciei s-a deteriorat din cauza aprecierii coroanei înainte de trecerea la euro și a creșterii relativ puternice a salariilor în 2008, care poate constitui o provocare suplimentară. |
| --- | --- |

2.

După mai mulți ani de creștere ridicată a PIB-ului, economia Slovaciei a început să își piardă din ritm în ultimul trimestru din 2008, când creșterea PIB-ului a scăzut la 2,5 % de la un an la altul. Fiind o economie mică, deschisă și relativ specializată în sectorul automobilelor și al produselor electronice, Slovacia este afectată de încetinirea activității economice din cauza scăderii considerabile a cererii externe. Exporturile sunt pe o traiectorie descendentă abruptă din ultimul trimestru al anului 2008, acest fapt având repercusiuni negative asupra producției industriale și asupra încrederii întreprinderilor. Sectorul de producție este cel mai grav afectat de criză, în timp ce sectorul bancar nu a fost atins decât într-o mică măsură. După o perioadă de scădere progresivă, rata șomajului a început să crească în cel de al patrulea trimestru din 2008, pe fondul concedierilor cauzate de încetinirea economică. Se preconizează că finanțele publice se vor deteriora considerabil în 2009 și 2010. Deteriorarea soldului bugetar global și a soldului structural atrage după sine o diminuare rapidă a marjei de manevră fiscale. Volumul total al măsurilor de stimulare fiscală adoptate de autoritățile slovace ca reacție la criză este estimat la aproximativ 1⁄2 % din PIB în 2009. Pe lângă aceasta, poziția competitivă a Slovaciei s-a deteriorat din cauza aprecierii coroanei înainte de trecerea la euro și a creșterii relativ puternice a salariilor în 2008, care poate constitui o provocare suplimentară.

| 3. | Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 6,4 % în 2008 la 2,4 % în 2009, urmată de o redresare progresivă până la 4,5 % până în 2011. Evaluat pe baza estimărilor PIB-ului pentru primul trimestru din 2009, care indică o contractare cu 5,6 % de la un an la altul, acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste (2). Serviciile Comisiei prevăd o contractare de 2,6 % în 2009 și o redresare modestă de 0,7 % în 2010. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice ale principalilor parteneri comerciali ai Slovaciei din ultimele luni, se preconizează că exporturile vor înregistra un declin mult mai brusc, iar redresarea lor va fi mai atenuată decât se prevedea în program. În plus, programul prevede o redresare a economiei în 2010 pe baza ipotezei că încetinirea economică actuală nu va afecta creșterea potențială, ceea ce pare puțin probabil având în vedere scăderea preconizată a investițiilor fixe.
  Programul prevede o încetinire a inflației pentru 2009, când va atinge valoarea de 2,2 %, urmată de o accelerare în 2010 și 2011, până la 3,6 %, respectiv 4,1 %. Aceste estimări par realiste, însă nu sunt pe deplin consecvente cu ipotezele de creștere mai puternică pentru 2009 prevăzute în program. |
| --- | --- |

3.

Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 6,4 % în 2008 la 2,4 % în 2009, urmată de o redresare progresivă până la 4,5 % până în 2011. Evaluat pe baza estimărilor PIB-ului pentru primul trimestru din 2009, care indică o contractare cu 5,6 % de la un an la altul, acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste (2). Serviciile Comisiei prevăd o contractare de 2,6 % în 2009 și o redresare modestă de 0,7 % în 2010. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice ale principalilor parteneri comerciali ai Slovaciei din ultimele luni, se preconizează că exporturile vor înregistra un declin mult mai brusc, iar redresarea lor va fi mai atenuată decât se prevedea în program. În plus, programul prevede o redresare a economiei în 2010 pe baza ipotezei că încetinirea economică actuală nu va afecta creșterea potențială, ceea ce pare puțin probabil având în vedere scăderea preconizată a investițiilor fixe.

Programul prevede o încetinire a inflației pentru 2009, când va atinge valoarea de 2,2 %, urmată de o accelerare în 2010 și 2011, până la 3,6 %, respectiv 4,1 %. Aceste estimări par realiste, însă nu sunt pe deplin consecvente cu ipotezele de creștere mai puternică pentru 2009 prevăzute în program.

| 4. | În 2008, deficitul public s-a situat la 2,2 % din PIB, în contextul unei ținte de 2,3 % din PIB stabilite în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această valoare a deficitului public, ușor mai scăzută decât cea preconizată, este rezultatul unei poziții de plecare mai bune față de 2007 (cu 0,6 % din PIB) și al unei creșteri a veniturilor superioară așteptărilor, deși s-a înregistrat și o creștere peste așteptări a cheltuielilor. Veniturile au fost susținute în special de transferurile contribuțiilor pentru pensii de la pilonul cu capitalizare la pilonul de tip redistributiv (pay as you go), de vânzarea unor certificate de emisii suplimentare și de venituri ușor superioare celor așteptate provenind din elemente nefiscale. Creșterile neașteptate ale cheltuielilor au fost cauzate în principal de datorii legate de privatizări anterioare și de ștergerea datoriilor unor entități nefinanciare. Evoluția favorabilă a pieței muncii și cheltuielile mai scăzute ale administrațiilor locale au contribuit la limitarea creșterii cheltuielilor. |
| --- | --- |

4.

În 2008, deficitul public s-a situat la 2,2 % din PIB, în contextul unei ținte de 2,3 % din PIB stabilite în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această valoare a deficitului public, ușor mai scăzută decât cea preconizată, este rezultatul unei poziții de plecare mai bune față de 2007 (cu 0,6 % din PIB) și al unei creșteri a veniturilor superioară așteptărilor, deși s-a înregistrat și o creștere peste așteptări a cheltuielilor. Veniturile au fost susținute în special de transferurile contribuțiilor pentru pensii de la pilonul cu capitalizare la pilonul de tip redistributiv (pay as you go), de vânzarea unor certificate de emisii suplimentare și de venituri ușor superioare celor așteptate provenind din elemente nefiscale. Creșterile neașteptate ale cheltuielilor au fost cauzate în principal de datorii legate de privatizări anterioare și de ștergerea datoriilor unor entități nefinanciare. Evoluția favorabilă a pieței muncii și cheltuielile mai scăzute ale administrațiilor locale au contribuit la limitarea creșterii cheltuielilor.

| 5. | Programul prevede o accentuare a deficitului public pentru 2009 până la 3 % din PIB. Cea mai mare parte a acestei creșteri se datorează încetinirii actuale a activității economice și funcționării stabilizatorilor automați. Serviciile Comisiei prevăd o creștere mai pronunțată a deficitului public, până la 4,7 % din PIB, în contextul unui scenariu macroeconomic mult mai puțin optimist. Orientarea fiscală măsurată ca variație a soldului structural, așa cum a fost recalculată de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, se situează în jurul a 1⁄2 %, fiind așadar ușor expansionistă. |
| --- | --- |

5.

Programul prevede o accentuare a deficitului public pentru 2009 până la 3 % din PIB. Cea mai mare parte a acestei creșteri se datorează încetinirii actuale a activității economice și funcționării stabilizatorilor automați. Serviciile Comisiei prevăd o creștere mai pronunțată a deficitului public, până la 4,7 % din PIB, în contextul unui scenariu macroeconomic mult mai puțin optimist. Orientarea fiscală măsurată ca variație a soldului structural, așa cum a fost recalculată de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, se situează în jurul a 1⁄2 %, fiind așadar ușor expansionistă.

| 6. | Programul de stabilitate nu indică un obiectiv pe termen mediu (OTM) (3), concentrându-se asupra menținerii deficitului global sub 3 % din PIB, pentru evitarea declanșării procedurii de deficit excesiv. Se preconizează că eforturile de consolidare vor fi reluate în 2010, când majoritatea măsurilor de stimulare fiscală vor înceta pe măsură ce economia se va redresa, și în special în 2011. Deficitul global prevăzut pentru acești doi ani se situează la 2,9 %, respectiv 2,2 % din PIB. Ajustarea se concentrează asupra părții de cheltuieli, pentru care ponderea ar trebui să scadă cu 1 punct procentual din PIB între 2009 și 2011, în special datorită unei reduceri a cheltuielilor salariale și a celor legate de consumul intermediar, prestațiile sociale și subvenții. Măsurile planificate în acest scop nu sunt însă precizate. Reducerea veniturilor se va situa conform estimărilor la 0,3 puncte procentuale din PIB, determinată de reducerea contribuțiilor sociale. |
| --- | --- |

6.

Programul de stabilitate nu indică un obiectiv pe termen mediu (OTM) (3), concentrându-se asupra menținerii deficitului global sub 3 % din PIB, pentru evitarea declanșării procedurii de deficit excesiv. Se preconizează că eforturile de consolidare vor fi reluate în 2010, când majoritatea măsurilor de stimulare fiscală vor înceta pe măsură ce economia se va redresa, și în special în 2011. Deficitul global prevăzut pentru acești doi ani se situează la 2,9 %, respectiv 2,2 % din PIB. Ajustarea se concentrează asupra părții de cheltuieli, pentru care ponderea ar trebui să scadă cu 1 punct procentual din PIB între 2009 și 2011, în special datorită unei reduceri a cheltuielilor salariale și a celor legate de consumul intermediar, prestațiile sociale și subvenții. Măsurile planificate în acest scop nu sunt însă precizate. Reducerea veniturilor se va situa conform estimărilor la 0,3 puncte procentuale din PIB, determinată de reducerea contribuțiilor sociale.

| 7. | Țintele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Scenariul macroeconomic este prea optimist. Estimările care anunță o rată scăzută a șomajului pot conduce la subestimarea plăților pentru prestațiile sociale. Având în vedere numărul tot mai mare de șomeri, punerea în aplicare a unor măsuri active și pasive destinate pieței muncii va necesita cheltuieli mai mari decât cele înscrise în buget. Reducerea semnificativă prevăzută a remunerației angajaților și a consumului intermediar, care potrivit estimărilor se ridică la 0,6 puncte procentuale din PIB între 2009 și 2011, nu este susținută de detalii suplimentare referitoare la măsurile necesare pentru atingerea acestui rezultat. Reducerea planificată a subvențiilor pare dificil de realizat în condițiile deteriorării contextului macroeconomic. Estimările veniturilor trebuie analizate cu precauție din două motive. În primul rând, date fiind evoluțiile economice recente, colectarea impozitelor poate fi considerabil mai slabă decât se prevăzuse, în special în 2009. În al doilea rând, bugetul 2009 se bazează pe un important transfer de fonduri de la pilonul cu capitalizare al sistemului de pensii la pilonul de tip redistributiv, care cel mai probabil nu se va materializa, dat fiind numărul mic de contribuabili care au ales să revină la pilonul redistributiv. |
| --- | --- |

7.

Țintele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Scenariul macroeconomic este prea optimist. Estimările care anunță o rată scăzută a șomajului pot conduce la subestimarea plăților pentru prestațiile sociale. Având în vedere numărul tot mai mare de șomeri, punerea în aplicare a unor măsuri active și pasive destinate pieței muncii va necesita cheltuieli mai mari decât cele înscrise în buget. Reducerea semnificativă prevăzută a remunerației angajaților și a consumului intermediar, care potrivit estimărilor se ridică la 0,6 puncte procentuale din PIB între 2009 și 2011, nu este susținută de detalii suplimentare referitoare la măsurile necesare pentru atingerea acestui rezultat. Reducerea planificată a subvențiilor pare dificil de realizat în condițiile deteriorării contextului macroeconomic. Estimările veniturilor trebuie analizate cu precauție din două motive. În primul rând, date fiind evoluțiile economice recente, colectarea impozitelor poate fi considerabil mai slabă decât se prevăzuse, în special în 2009. În al doilea rând, bugetul 2009 se bazează pe un important transfer de fonduri de la pilonul cu capitalizare al sistemului de pensii la pilonul de tip redistributiv, care cel mai probabil nu se va materializa, dat fiind numărul mic de contribuabili care au ales să revină la pilonul redistributiv.

| 8. | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai ridicat decât media din Uniunea Europeană, din cauza unei creșteri relativ puternice a cheltuielilor cu pensiile în deceniile următoare. Este important așadar să nu se revină asupra reformei pensiilor deja implementate. Pentru a menține sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației, este necesar să se continue reforma pilonului redistributiv al sistemului de pensii și să se evite subminarea stabilității pilonului cu capitalizare al acestuia. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, deși s-a îmbunătățit comparativ cu poziția inițială estimată din programul precedent, sporește impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, sustenabilitatea fiscală s-ar deteriora în mod semnificativ. Realizarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, prevăzută în program, ar contribui la limitarea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, în prezent de nivel mediu. |
| --- | --- |

8.

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai ridicat decât media din Uniunea Europeană, din cauza unei creșteri relativ puternice a cheltuielilor cu pensiile în deceniile următoare. Este important așadar să nu se revină asupra reformei pensiilor deja implementate. Pentru a menține sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în contextul îmbătrânirii populației, este necesar să se continue reforma pilonului redistributiv al sistemului de pensii și să se evite subminarea stabilității pilonului cu capitalizare al acestuia. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, deși s-a îmbunătățit comparativ cu poziția inițială estimată din programul precedent, sporește impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, sustenabilitatea fiscală s-ar deteriora în mod semnificativ. Realizarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu, prevăzută în program, ar contribui la limitarea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, în prezent de nivel mediu.

| 9. | Slovacia are un cadru bugetar multianual neobligatoriu, cu o planificare bugetară pe trei ani. În ciuda recomandărilor din avizul Consiliului din 2007, nu au fost introduse norme obligatorii precum plafoanele de cheltuieli. Țintele de deficit fixate în programele anterioare de convergență au fost atinse în principal datorită unei performanțe economice mai bune decât cea preconizată. Cu toate acestea, planurile de cheltuieli prezentate în cadrul bugetar pe termen mediu au fost depășite în mod repetat în trecut și revizuite în creștere ulterior. Este recomandabilă așadar introducerea unei norme obligatorii din punct de vedere legal în materie de cheltuieli pentru a asigura disciplina fiscală în contextul unor venituri mai slabe. În ceea ce privește implementarea reformelor instituționale, programul de stabilitate precizează că nu au intervenit schimbări notabile de la ultima actualizare a programului de convergență. În iunie 2008, autoritățile slovace au adoptat programul de modernizare „Slovacia 21”, care include o serie de măsuri destinate simplificării sistemului fiscal și a sistemului de contribuții sociale și creării unui sistem integrat de colectare a impozitelor, a taxelor vamale și a contribuțiilor sociale și de sănătate. În acest scop, se preconizează crearea unei agenții unice de colectare a impozitelor până în 2013. De asemenea, se are în vedere implementarea unor sisteme informatice care să permită schimbul de date electronice în timp real între sectorul public și cel privat. Aceste măsuri vor duce la creșterea eficienței administrației publice. |
| --- | --- |

9.

Slovacia are un cadru bugetar multianual neobligatoriu, cu o planificare bugetară pe trei ani. În ciuda recomandărilor din avizul Consiliului din 2007, nu au fost introduse norme obligatorii precum plafoanele de cheltuieli. Țintele de deficit fixate în programele anterioare de convergență au fost atinse în principal datorită unei performanțe economice mai bune decât cea preconizată. Cu toate acestea, planurile de cheltuieli prezentate în cadrul bugetar pe termen mediu au fost depășite în mod repetat în trecut și revizuite în creștere ulterior. Este recomandabilă așadar introducerea unei norme obligatorii din punct de vedere legal în materie de cheltuieli pentru a asigura disciplina fiscală în contextul unor venituri mai slabe. În ceea ce privește implementarea reformelor instituționale, programul de stabilitate precizează că nu au intervenit schimbări notabile de la ultima actualizare a programului de convergență. În iunie 2008, autoritățile slovace au adoptat programul de modernizare „Slovacia 21”, care include o serie de măsuri destinate simplificării sistemului fiscal și a sistemului de contribuții sociale și creării unui sistem integrat de colectare a impozitelor, a taxelor vamale și a contribuțiilor sociale și de sănătate. În acest scop, se preconizează crearea unei agenții unice de colectare a impozitelor până în 2013. De asemenea, se are în vedere implementarea unor sisteme informatice care să permită schimbul de date electronice în timp real între sectorul public și cel privat. Aceste măsuri vor duce la creșterea eficienței administrației publice.

| 10. | Ca reacție la criza financiară, autoritățile slovace au introdus garantarea integrală a depozitelor. Banca Națională a Slovaciei a impus băncilor cerințe mai stricte în materie de lichidități. Pentru a atenua impactul unor eventuale măsuri de restricționare a creditului asupra societăților, în special a IMM-urilor, autoritățile slovace au recapitalizat două bănci de stat (Banca slovacă de garantare și dezvoltare și Eximbanka) și au deschis o linie de creditare la Banca Europeană de Investiții. A fost semnat un memorandum de cooperare și schimb de informații pentru cofinanțarea IMM-urilor între Ministerul Finanțelor, Asociația băncilor slovace, Eximbanka și Banca slovacă de garantare și dezvoltare, în scopul oferirii de garanții bancare pentru împrumuturile acordate IMM-urilor de băncile comerciale. |
| --- | --- |

10.

Ca reacție la criza financiară, autoritățile slovace au introdus garantarea integrală a depozitelor. Banca Națională a Slovaciei a impus băncilor cerințe mai stricte în materie de lichidități. Pentru a atenua impactul unor eventuale măsuri de restricționare a creditului asupra societăților, în special a IMM-urilor, autoritățile slovace au recapitalizat două bănci de stat (Banca slovacă de garantare și dezvoltare și Eximbanka) și au deschis o linie de creditare la Banca Europeană de Investiții. A fost semnat un memorandum de cooperare și schimb de informații pentru cofinanțarea IMM-urilor între Ministerul Finanțelor, Asociația băncilor slovace, Eximbanka și Banca slovacă de garantare și dezvoltare, în scopul oferirii de garanții bancare pentru împrumuturile acordate IMM-urilor de băncile comerciale.

| 11. | Dată fiind marja de manevră fiscală limitată din cauza dezechilibrelor externe, pachetul restrâns de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009 și 2010 adoptat de Slovacia pare a fi un răspuns adecvat la criza economică. Pe partea de venituri, măsurile principale includ o creștere temporară a veniturilor neimpozabile, majorarea prestațiilor pentru exercitarea unei activități profesionale în cazul salariaților cu venituri mici, reducerea contribuțiilor sociale pentru independenți și scutiri fiscale pentru activitățile de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor. Principalele măsuri în materie de cheltuieli includ subvenții pentru proiecte de cercetare și dezvoltare desfășurate de întreprinderi, o finanțare suplimentară pentru IMM-uri și întreprinderile sociale, un program de prime de casare a autovehiculelor și subvenții pentru crearea și menținerea locurilor de muncă. Volumul total al măsurilor este estimat de autoritățile slovace la aproximativ 1⁄2 % din PIB pentru fiecare an (2009 și 2010). Impactul net al măsurilor fiscale se ridică la 0,4 % din PIB. În plus, autoritățile slovace intenționează să îmbunătățească absorbția fondurilor UE și să accelereze implementarea parteneriatelor public-privat pentru construirea de autostrăzi. Măsurile adoptate sunt conforme cu Planul european de redresare economică, fiind orientate către grupuri dezavantajate și în majoritatea cazurilor temporare. Cât despre oportunitatea lor, măsurile de stimulare fiscală vor fi implementate în special spre sfârșitul perioadei, în sensul că doar jumătate din impactul fiscal total va fi resimțit în 2009. Deși proiectele de parteneriate public-privat pentru infrastructura de transport au potențialul de a stimula considerabil economia, implementarea lor poate fi amânată din cauza constrângerilor administrative și de înăsprire a condițiilor de creditare. În ansamblu, măsurile de stimulare pot atenua impactul negativ al crizei asupra cererii interne și a pieței muncii.
  Acestea sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă și aprobate de Consiliul European de primăvară la 19 martie. |
| --- | --- |

11.

Dată fiind marja de manevră fiscală limitată din cauza dezechilibrelor externe, pachetul restrâns de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009 și 2010 adoptat de Slovacia pare a fi un răspuns adecvat la criza economică. Pe partea de venituri, măsurile principale includ o creștere temporară a veniturilor neimpozabile, majorarea prestațiilor pentru exercitarea unei activități profesionale în cazul salariaților cu venituri mici, reducerea contribuțiilor sociale pentru independenți și scutiri fiscale pentru activitățile de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor. Principalele măsuri în materie de cheltuieli includ subvenții pentru proiecte de cercetare și dezvoltare desfășurate de întreprinderi, o finanțare suplimentară pentru IMM-uri și întreprinderile sociale, un program de prime de casare a autovehiculelor și subvenții pentru crearea și menținerea locurilor de muncă. Volumul total al măsurilor este estimat de autoritățile slovace la aproximativ 1⁄2 % din PIB pentru fiecare an (2009 și 2010). Impactul net al măsurilor fiscale se ridică la 0,4 % din PIB. În plus, autoritățile slovace intenționează să îmbunătățească absorbția fondurilor UE și să accelereze implementarea parteneriatelor public-privat pentru construirea de autostrăzi. Măsurile adoptate sunt conforme cu Planul european de redresare economică, fiind orientate către grupuri dezavantajate și în majoritatea cazurilor temporare. Cât despre oportunitatea lor, măsurile de stimulare fiscală vor fi implementate în special spre sfârșitul perioadei, în sensul că doar jumătate din impactul fiscal total va fi resimțit în 2009. Deși proiectele de parteneriate public-privat pentru infrastructura de transport au potențialul de a stimula considerabil economia, implementarea lor poate fi amânată din cauza constrângerilor administrative și de înăsprire a condițiilor de creditare. În ansamblu, măsurile de stimulare pot atenua impactul negativ al crizei asupra cererii interne și a pieței muncii.

Acestea sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă și aprobate de Consiliul European de primăvară la 19 martie.

| 12. | Orientarea fiscală prevăzută pentru 2009 este ușor expansionistă, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2009, din cauza implementării măsurilor de stimulare fiscală. Soldul structural ar trebui să se amelioreze ușor după 2009 în urma consolidării bugetare planificate, în special a reducerii cheltuielilor. Cu toate acestea, marja de siguranță împotriva riscului de depășire a valorii de referință de 3 % din PIB nu este respectată pe întreaga perioadă analizată. Atingerea țintelor fiscale va fi probabil dificilă, date fiind scenariul macroeconomic extrem de optimist care se află la baza programului și lipsa unor măsuri concrete care să susțină reducerile planificate ale cheltuielilor. |
| --- | --- |

12.

Orientarea fiscală prevăzută pentru 2009 este ușor expansionistă, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2009, din cauza implementării măsurilor de stimulare fiscală. Soldul structural ar trebui să se amelioreze ușor după 2009 în urma consolidării bugetare planificate, în special a reducerii cheltuielilor. Cu toate acestea, marja de siguranță împotriva riscului de depășire a valorii de referință de 3 % din PIB nu este respectată pe întreaga perioadă analizată. Atingerea țintelor fiscale va fi probabil dificilă, date fiind scenariul macroeconomic extrem de optimist care se află la baza programului și lipsa unor măsuri concrete care să susțină reducerile planificate ale cheltuielilor.

| 13. | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă aproape toate datele obligatorii și facultative (4). |
| --- | --- |

13.

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă aproape toate datele obligatorii și facultative (4).

Concluzia generală este că politica fiscală a Slovaciei va fi ușor expansionistă în 2009 și ulterior restrictivă, începând din 2010. Proiecțiile bugetare prezentate în programul de stabilitate se bazează pe ipoteze macroeconomice extrem de optimiste. Țintele bugetare sunt expuse unor riscuri evidente. Orientarea fiscală expansionistă din 2009, inclusiv măsurile limitate de stimulare, pare a fi adecvată ținând cont de provocările pentru competitivitate, fiind așadar conformă cu PERE. Cu toate acestea, atingerea țintelor bugetare pe termen mediu va necesita o consolidare structurală mai susținută după 2009 decât cea prevăzută în program. Eforturile de consolidare trebuie susținute de măsuri concrete în materie de cheltuieli. În plus, deteriorarea finanțelor publice prezintă riscuri și pentru sustenabilitatea pe termen lung. În acest context, este esențial să se continue reforma pilonului redistributiv al sistemului de pensii și să se evite subminarea stabilității pilonului cu capitalizare al acestuia.

În lumina evaluării de mai sus, Slovacia este invitată:

| (i) | să implementeze măsurile anticriză prevăzute în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze măsurile anticriză prevăzute în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere;

| (ii) | să asigure consolidarea în 2010, odată cu redresarea economiei, și pe viitor. Strategia bugetară și cea de consolidare ar trebui sprijinite prin măsuri concrete de reducere a cheltuielilor după 2010, care ar trebui susținute prin introducerea unor plafoane pentru cheltuieli cu forță juridică obligatorie pentru ca guvernul să asigure disciplina fiscală în cazul unor venituri mai slabe decât cele estimate; |
| --- | --- |

(ii)

să asigure consolidarea în 2010, odată cu redresarea economiei, și pe viitor. Strategia bugetară și cea de consolidare ar trebui sprijinite prin măsuri concrete de reducere a cheltuielilor după 2010, care ar trebui susținute prin introducerea unor plafoane pentru cheltuieli cu forță juridică obligatorie pentru ca guvernul să asigure disciplina fiscală în cazul unor venituri mai slabe decât cele estimate;

| (iii) | să continue reforma pilonului redistributiv al sistemului de pensii și să evite subminarea stabilității pilonului cu capitalizare al acestuia, date fiind provocările viitoare ale îmbătrânirii populației, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(iii)

să continue reforma pilonului redistributiv al sistemului de pensii și să evite subminarea stabilității pilonului cu capitalizare al acestuia, date fiind provocările viitoare ale îmbătrânirii populației, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real (variație %) | PS aprilie 2009 | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| COM primăvara 2009 | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | n.a. |
| Inflație IAPC (%) | PS aprilie 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| COM primăvara 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | n.a. |
| Output gap (5) (% din PIB potențial) | PS aprilie 2009 | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| COM primăvara 2009 (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii (% din PIB) | PS aprilie 2009 | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| COM primăvara 2009 | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | n.a. |
| Venituri la bugetul general (% din PIB) | PS aprilie 2009 | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| COM primăvara 2009 | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general (% din PIB) | PS aprilie 2009 | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| COM primăvara 2009 | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | n.a. |
| Soldul bugetului general (% din PIB) | PS aprilie 2009 | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| COM primăvara 2009 | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | n.a. |
| Sold primar (% din PIB) | PS aprilie 2009 | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| COM primăvara 2009 | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (7) (% din PIB) | PS aprilie 2009 | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| COM primăvara 2009 | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | n.a. |
| Sold structural (8) (% din PIB) | PS aprilie 2009 | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| COM primăvara 2009 | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | n.a. |
| Datorie publică brută (% din PIB) | PS aprilie 2009 | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| COM primăvara 2009 | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | n.a. |
| PC noiembrie 2007 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS), previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei din aprilie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real (variație %)

PS aprilie 2009

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

COM primăvara 2009

10,4

6,4

–2,6

0,7

n.a.

PC noiembrie 2007

8,8

6,8

5,8

5,0

n.a.

Inflație IAPC (%)

PS aprilie 2009

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

COM primăvara 2009

1,9

3,9

2,0

2,4

n.a.

PC noiembrie 2007

1,7

2,3

2,6

2,7

n.a.

Output gap (5) (% din PIB potențial)

PS aprilie 2009

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

COM primăvara 2009 (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

n.a.

PC noiembrie 2007

1,8

2,3

2,1

1,4

n.a.

Soldul net față de restul lumii (% din PIB)

PS aprilie 2009

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

COM primăvara 2009

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

n.a.

PC noiembrie 2007

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

n.a.

Venituri la bugetul general (% din PIB)

PS aprilie 2009

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

COM primăvara 2009

32,5

32,7

33,6

34,1

n.a.

PC noiembrie 2007

33,2

33,0

31,8

31,8

n.a.

Cheltuielile bugetului general (% din PIB)

PS aprilie 2009

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

COM primăvara 2009

34,4

34,9

38,3

39,4

n.a.

PC noiembrie 2007

35,7

35,3

33,7

32,6

n.a.

Soldul bugetului general (% din PIB)

PS aprilie 2009

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

COM primăvara 2009

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

n.a.

PC noiembrie 2007

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

n.a.

Sold primar (% din PIB)

PS aprilie 2009

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

COM primăvara 2009

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

n.a.

PC noiembrie 2007

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

n.a.

Sold ajustat ciclic (7) (% din PIB)

PS aprilie 2009

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

COM primăvara 2009

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

n.a.

PC noiembrie 2007

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

n.a.

Sold structural (8) (% din PIB)

PS aprilie 2009

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

COM primăvara 2009

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

n.a.

PC noiembrie 2007

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

n.a.

Datorie publică brută (% din PIB)

PS aprilie 2009

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

COM primăvara 2009

29,4

27,6

32,2

36,3

n.a.

PC noiembrie 2007

30,6

30,8

30,5

29,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS), previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei din aprilie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programul prezintă un scenariu alternativ, dezvoltat numai parțial, care se bazează pe ipoteze de creștere favorabile pentru 2009 și mai plauzibile pentru 2010, întrucât presupune o scădere a creșterii PIB-ului de la 6,4 % în 2008 la – 1 % în 2009, urmată de o redresare la 1 % în 2010.

(3)  Versiunea actualizată din noiembrie 2007 a programului de convergență preciza că acest obiectiv era atingerea unui deficit structural (ajustat ciclic și exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare) de 1 % din PIB până în 2010.

(4)  Mai concret, din secțiunea privind perspectivele macroeconomice lipsesc datele referitoare la variația stocurilor și la achizițiile nete de valori. Din unele secțiuni lipsesc datele pentru 2007 (care au fost însă furnizate la cerere).

(5)  Pentru 2007, datele privind PIB-ul real și inflația IAPC au fost furnizate pe bază bilaterală.

(6)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % și, respectiv, 3,9 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Măsurile one-off și alte măsuri temporare reprezintă 0,8 % din PIB în 2007, 0,4 % din PIB în 2009, 0,1 % din PIB în 2009 și 2010, cu efect de creștere a deficitului și 0,3 % din PIB în 2008, cu efect de reducere a deficitului, conform celui mai recent program, și 0,2 % din PIB în 2008 și 0,1 % din PIB în 2009 și 2011 cu efect de creștere a deficitului, conform previziunilor serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS), previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei din aprilie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 7 iulie 2009

privind programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2008-2011

2009/C 170/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| 1. | La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

1.

La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2008-2011.

| 2. | În România, PIB-ul a crescut în medie cu 6,3 % anual în perioada 2002-2008. Această creștere explozivă, alimentată de investițiile străine directe și de alte aporturi de capital, a condus la supraîncălzire și la dezechilibre nesustenabile. Deficitul de cont curent a ajuns până la 13,5 % din PIB în 2007 și a scăzut ușor la 12,3 % din PIB în 2008. Finanțarea externă ridicată a fost la rândul său determinată de o politică bugetară prociclică, iar deficitul public a crescut mai mult decât dublu, de la 2,5 % din PIB în 2007 la 5,4 % din PIB în 2008. În prima jumătate a anului 2008, restrictivitatea politicii monetare a crescut considerabil, în condițiile în care rata dobânzii de politică monetară a fost succesiv majorată până la nivelul de 10,25 % în iulie, ca urmare a cererii interne excesive, a deprecierii monedei naționale și a șocurilor care au afectat oferta. De la începutul anului 2009, Banca Națională a menținut conduita prudentă a politicii monetare și, din februarie 2009, a redus în două etape rata dobânzii de politică monetară, cumulativ cu 75 pb, ca urmare a reducerii presiunilor asupra cererii și a presiunilor inflaționiste. Încetinirea mondială a creșterii economice și sporirea aversiunii investitorilor față de riscul asociat vulnerabilităților generate în interiorul țării au condus la reducerea semnificativă a fluxurilor de capital spre România. Aceasta a determinat o încetinire considerabilă a creșterii PIB în trimestrul al patrulea din 2008, urmată de o contractare de 6 1⁄4 % față de anul anterior în primul trimestru din 2009. Presiunile asupra cursului de schimb au crescut la rândul lor, RON suferind o depreciere de 7 % în ianuarie 2009, după o depreciere de 10 % în 2008. Pentru a amortiza efectele scăderii dramatice a aportului de capital privat și pentru a facilita ajustarea organizată a deficitului extern, României i s-a acordat un pachet consistent de asistență financiară internațională (20 de miliarde EUR) (2) din partea UE, FMI, Băncii Mondiale, BEI și BERD. Una dintre principalele măsuri de politică economică de care este condiționat pachetul de asistență este consolidarea fiscală, al cărei obiectiv este reducerea treptată a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2008 la 5,1 % în 2009, 4,1 % in 2010 și sub 3 % în 2011. De asemenea, guvernul României s-a angajat să ia măsuri specifice pentru a îmbunătăți controlul cheltuielilor și guvernanța fiscală; printre acestea se numără restructurarea salarizării în sistemul bugetar, introducerea unui sistem unitar de salarizare a personalului din sistemul bugetar, reforma sistemului de pensii, un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu și înființarea unui consiliu fiscal independent. Se vor mai lua măsuri pentru îmbunătățirea supravegherii sectorului financiar și accelerarea ritmului reformelor structurale. |
| --- | --- |

2.

În România, PIB-ul a crescut în medie cu 6,3 % anual în perioada 2002-2008. Această creștere explozivă, alimentată de investițiile străine directe și de alte aporturi de capital, a condus la supraîncălzire și la dezechilibre nesustenabile. Deficitul de cont curent a ajuns până la 13,5 % din PIB în 2007 și a scăzut ușor la 12,3 % din PIB în 2008. Finanțarea externă ridicată a fost la rândul său determinată de o politică bugetară prociclică, iar deficitul public a crescut mai mult decât dublu, de la 2,5 % din PIB în 2007 la 5,4 % din PIB în 2008. În prima jumătate a anului 2008, restrictivitatea politicii monetare a crescut considerabil, în condițiile în care rata dobânzii de politică monetară a fost succesiv majorată până la nivelul de 10,25 % în iulie, ca urmare a cererii interne excesive, a deprecierii monedei naționale și a șocurilor care au afectat oferta. De la începutul anului 2009, Banca Națională a menținut conduita prudentă a politicii monetare și, din februarie 2009, a redus în două etape rata dobânzii de politică monetară, cumulativ cu 75 pb, ca urmare a reducerii presiunilor asupra cererii și a presiunilor inflaționiste. Încetinirea mondială a creșterii economice și sporirea aversiunii investitorilor față de riscul asociat vulnerabilităților generate în interiorul țării au condus la reducerea semnificativă a fluxurilor de capital spre România. Aceasta a determinat o încetinire considerabilă a creșterii PIB în trimestrul al patrulea din 2008, urmată de o contractare de 6 1⁄4 % față de anul anterior în primul trimestru din 2009. Presiunile asupra cursului de schimb au crescut la rândul lor, RON suferind o depreciere de 7 % în ianuarie 2009, după o depreciere de 10 % în 2008. Pentru a amortiza efectele scăderii dramatice a aportului de capital privat și pentru a facilita ajustarea organizată a deficitului extern, României i s-a acordat un pachet consistent de asistență financiară internațională (20 de miliarde EUR) (2) din partea UE, FMI, Băncii Mondiale, BEI și BERD. Una dintre principalele măsuri de politică economică de care este condiționat pachetul de asistență este consolidarea fiscală, al cărei obiectiv este reducerea treptată a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2008 la 5,1 % în 2009, 4,1 % in 2010 și sub 3 % în 2011. De asemenea, guvernul României s-a angajat să ia măsuri specifice pentru a îmbunătăți controlul cheltuielilor și guvernanța fiscală; printre acestea se numără restructurarea salarizării în sistemul bugetar, introducerea unui sistem unitar de salarizare a personalului din sistemul bugetar, reforma sistemului de pensii, un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu și înființarea unui consiliu fiscal independent. Se vor mai lua măsuri pentru îmbunătățirea supravegherii sectorului financiar și accelerarea ritmului reformelor structurale.

| 3. | Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede că PIB-ul se va contracta cu 4 % în 2009, după care va urma o creștere de 0,1 % în 2010 și de 2,4 % în 2011. Acest scenariu, finalizat în mai, corespunde previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Având în vedere încetinirea creșterii PIB din primul trimestru al anului 2009, mai pronunțată decât se estimase, precum și incertitudinile legate de situația economică mondială și procesul de corectare a dezechilibrelor economice din România, în prezent scenariul pare să se bazeze pe ipoteze de creștere ușor favorabile. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste. Reducerea anticipată a deficitului de cont curent de la 12,3 % din PIB în 2008 la 7,5 % în 2009, 6,5 % în 2010 și 6,3 % în 2011 pare să corespundă prognozelor referitoare la cererea internă și externă. |
| --- | --- |

3.

Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede că PIB-ul se va contracta cu 4 % în 2009, după care va urma o creștere de 0,1 % în 2010 și de 2,4 % în 2011. Acest scenariu, finalizat în mai, corespunde previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Având în vedere încetinirea creșterii PIB din primul trimestru al anului 2009, mai pronunțată decât se estimase, precum și incertitudinile legate de situația economică mondială și procesul de corectare a dezechilibrelor economice din România, în prezent scenariul pare să se bazeze pe ipoteze de creștere ușor favorabile. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste. Reducerea anticipată a deficitului de cont curent de la 12,3 % din PIB în 2008 la 7,5 % în 2009, 6,5 % în 2010 și 6,3 % în 2011 pare să corespundă prognozelor referitoare la cererea internă și externă.

| 4. | Pentru 2008, programul actualizat estimează un nivel al deficitului pentru 2008 de 5,4 % din PIB, față de obiectivul de 2,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această deviație semnificativă a fost cauzată în principal de planificarea și execuția bugetară deficitară, care a condus la cheltuieli curente considerabil mai mari decât se planificase, mai ales la nivelul salariilor personalului din sistemul bugetar și al transferurilor sociale. În plus, previziunile excesiv de optimiste cu privire la venituri nu s-au materializat, iar la rezultatele mai slabe decât se prevăzuse s-a adăugat scăderea bruscă a veniturilor colectate în ultimele două luni ale anului, ca urmare a încetinirii creșterii economice. |
| --- | --- |

4.

Pentru 2008, programul actualizat estimează un nivel al deficitului pentru 2008 de 5,4 % din PIB, față de obiectivul de 2,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această deviație semnificativă a fost cauzată în principal de planificarea și execuția bugetară deficitară, care a condus la cheltuieli curente considerabil mai mari decât se planificase, mai ales la nivelul salariilor personalului din sistemul bugetar și al transferurilor sociale. În plus, previziunile excesiv de optimiste cu privire la venituri nu s-au materializat, iar la rezultatele mai slabe decât se prevăzuse s-a adăugat scăderea bruscă a veniturilor colectate în ultimele două luni ale anului, ca urmare a încetinirii creșterii economice.

| 5. | Programul de convergență actualizat vizează un deficit de 5,1 % din PIB în 2009. Bugetul pe 2009, adoptat în februarie 2009, cuprinde măsuri de reducere a deficitului, printre care se numără înghețarea angajărilor și reducerea diferitelor sporuri salariale din sectorul public, reducerea subvențiilor și a cheltuielilor cu bunuri și servicii, o creștere de 3,3 puncte procentuale a ratei contribuției la fondul de pensii și avansarea calendarului pentru mărirea accizelor. În cadrul rectificării bugetare aprobate în aprilie 2009, guvernul a adoptat noi măsuri de ajustare fiscală orientate pe cheltuieli, printre care se numără noi reduceri ale masei salariale din sectorul public, ale cheltuielilor cu bunuri și servicii, ale cheltuielilor cu investițiile și ale subvențiilor. La capitolul venituri, măsurile din bugetul rectificat pe 2009 vizează eliminarea unor deduceri de impozite și a unor alocații (mai exact pentru autoturismele de serviciu și pentru deprecierea activelor reevaluate).
  Pe de altă parte, guvernul intenționează ca în 2009 să mărească substanțial investițiile publice, comparativ cu 2008, printre altele ca mijloc de susținere a redresării economice. Pe lângă aceasta, având în vedere nevoia de consolidare fiscală, s-au adoptat doar un număr limitat de măsuri de stimulare fiscală (reprezentând aproximativ 3⁄4 % din PIB) care vizează susținerea întreprinderilor, a pieței muncii și a veniturilor gospodăriilor. În 2009, se estimează că orientarea fiscală generală (ajustată ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare), măsurată prin reducerea de aproximativ 3 % din PIB a soldului structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza metodologiei stabilite de comun acord și a informațiilor cuprinse în program, va fi extrem de restrictivă. |
| --- | --- |

5.

Programul de convergență actualizat vizează un deficit de 5,1 % din PIB în 2009. Bugetul pe 2009, adoptat în februarie 2009, cuprinde măsuri de reducere a deficitului, printre care se numără înghețarea angajărilor și reducerea diferitelor sporuri salariale din sectorul public, reducerea subvențiilor și a cheltuielilor cu bunuri și servicii, o creștere de 3,3 puncte procentuale a ratei contribuției la fondul de pensii și avansarea calendarului pentru mărirea accizelor. În cadrul rectificării bugetare aprobate în aprilie 2009, guvernul a adoptat noi măsuri de ajustare fiscală orientate pe cheltuieli, printre care se numără noi reduceri ale masei salariale din sectorul public, ale cheltuielilor cu bunuri și servicii, ale cheltuielilor cu investițiile și ale subvențiilor. La capitolul venituri, măsurile din bugetul rectificat pe 2009 vizează eliminarea unor deduceri de impozite și a unor alocații (mai exact pentru autoturismele de serviciu și pentru deprecierea activelor reevaluate).

Pe de altă parte, guvernul intenționează ca în 2009 să mărească substanțial investițiile publice, comparativ cu 2008, printre altele ca mijloc de susținere a redresării economice. Pe lângă aceasta, având în vedere nevoia de consolidare fiscală, s-au adoptat doar un număr limitat de măsuri de stimulare fiscală (reprezentând aproximativ 3⁄4 % din PIB) care vizează susținerea întreprinderilor, a pieței muncii și a veniturilor gospodăriilor. În 2009, se estimează că orientarea fiscală generală (ajustată ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare), măsurată prin reducerea de aproximativ 3 % din PIB a soldului structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza metodologiei stabilite de comun acord și a informațiilor cuprinse în program, va fi extrem de restrictivă.

| 6. | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu din program este acela de a evolua către obiectivul pe termen mediu (OTM) reprezentat de un deficit structural de 0,9 % din PIB, cu scopul de a-l atinge până în 2012 (altfel spus, după încheierea perioadei analizate în program). Se estimează că deficitul bugetar global se va reduce treptat de la 5,1 % din PIB în 2009 la 4,1 % din PIB în 2010 și la 2,9 % din PIB în 2011. Soldul primar urmează o tendință similară. Traiectoria de ajustare se bazează pe o reducere a cheltuielilor de 1,5 % puncte procentuale din PIB, care se traduce prin reduceri considerabile ale remunerației angajaților și a consumului intermediar. Aceste reduceri sunt parțial contrabalansate de o creștere semnificativă a investițiilor publice ca pondere din PIB. Se estimează că veniturile vor crește cu 1,1 puncte procentuale din PIB, în primul rând ca urmare a majorării preconizate a fondurilor UE și a creșterii contribuțiilor la asigurările sociale în 2009. Pentru perioada de după 2009, programul nu aduce suficiente precizări cu privire la măsurile concrete care stau la baza reducerii preconizate a deficitului și nici la impactul lor estimat asupra bugetului, în special în ceea ce privește reducerea semnificativă a remunerației angajaților. Datoria publică brută s-a ridicat în 2008 la 13,6 % din PIB, iar în program se estimează că va crește rapid la 22 % din PIB în 2011, din cauza deficitelor primare ridicate și a creșterii semnificative a plăților de dobânzi pentru datoria publică. |
| --- | --- |

6.

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu din program este acela de a evolua către obiectivul pe termen mediu (OTM) reprezentat de un deficit structural de 0,9 % din PIB, cu scopul de a-l atinge până în 2012 (altfel spus, după încheierea perioadei analizate în program). Se estimează că deficitul bugetar global se va reduce treptat de la 5,1 % din PIB în 2009 la 4,1 % din PIB în 2010 și la 2,9 % din PIB în 2011. Soldul primar urmează o tendință similară. Traiectoria de ajustare se bazează pe o reducere a cheltuielilor de 1,5 % puncte procentuale din PIB, care se traduce prin reduceri considerabile ale remunerației angajaților și a consumului intermediar. Aceste reduceri sunt parțial contrabalansate de o creștere semnificativă a investițiilor publice ca pondere din PIB. Se estimează că veniturile vor crește cu 1,1 puncte procentuale din PIB, în primul rând ca urmare a majorării preconizate a fondurilor UE și a creșterii contribuțiilor la asigurările sociale în 2009. Pentru perioada de după 2009, programul nu aduce suficiente precizări cu privire la măsurile concrete care stau la baza reducerii preconizate a deficitului și nici la impactul lor estimat asupra bugetului, în special în ceea ce privește reducerea semnificativă a remunerației angajaților. Datoria publică brută s-a ridicat în 2008 la 13,6 % din PIB, iar în program se estimează că va crește rapid la 22 % din PIB în 2011, din cauza deficitelor primare ridicate și a creșterii semnificative a plăților de dobânzi pentru datoria publică.

| 7. | Asupra rezultatelor bugetare din toți anii acoperiți de program planează riscuri semnificative. În 2009, riscurile rezultă din evoluția macroeconomică care ar putea fi inferioară așteptărilor. În plus, există riscuri legate de implementarea efectivă în 2009 a măsurilor planificate în materie de cheltuieli, mai ales având în vedere derapajele la nivelul cheltuielilor salariale din sectorul public constatate încă de la începutul anului 2009 și posibilele presiuni de a efectua cheltuieli în contextul anului electoral. În plus, în 2010 și 2011, atingerea țintelor bugetare trebuie să fie susținută de măsuri concrete. Având în vedere riscurile legate de obiectivele bugetare, ponderea datoriei ar putea să fie mai mare decât cea prevăzută în program. |
| --- | --- |

7.

Asupra rezultatelor bugetare din toți anii acoperiți de program planează riscuri semnificative. În 2009, riscurile rezultă din evoluția macroeconomică care ar putea fi inferioară așteptărilor. În plus, există riscuri legate de implementarea efectivă în 2009 a măsurilor planificate în materie de cheltuieli, mai ales având în vedere derapajele la nivelul cheltuielilor salariale din sectorul public constatate încă de la începutul anului 2009 și posibilele presiuni de a efectua cheltuieli în contextul anului electoral. În plus, în 2010 și 2011, atingerea țintelor bugetare trebuie să fie susținută de măsuri concrete. Având în vedere riscurile legate de obiectivele bugetare, ponderea datoriei ar putea să fie mai mare decât cea prevăzută în program.

| 8. | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, datorită în principal unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității. Reducerea pe termen mediu a deficitului primar, după cum se prevede în program, și continuarea reformei sistemului de pensii în vederea limitării creșterii considerabile a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, precum și sporirea eficienței cheltuielilor din sistemul de sănătate ar contribui la reducerea riscurilor, în prezent semnificative, care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

8.

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, datorită în principal unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității. Reducerea pe termen mediu a deficitului primar, după cum se prevede în program, și continuarea reformei sistemului de pensii în vederea limitării creșterii considerabile a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, precum și sporirea eficienței cheltuielilor din sistemul de sănătate ar contribui la reducerea riscurilor, în prezent semnificative, care amenință sustenabilitatea finanțelor publice.

| 9. | Deficitele fiscale și caracterul prociclic al politicii fiscale din România se pot explica în principal prin planificarea și execuția bugetară deficitară, precum și prin lipsa de previzibilitate și disciplină. Bugetele inițiale au avut de suferit din cauza unei supraestimări a veniturilor; în cursul anului au avut loc mai multe rectificări bugetare, care au dus la creșterea nivelului cheltuielilor curente și la reorientarea capitalului către acest tip de cheltuieli. Mai mult, există un grad mare de incertitudine, deoarece în ultimele zile ale anului se realizează cheltuieli foarte mari. Depășirile cheltuielilor curente primare, asociate unei structuri suboptime a cheltuielilor, au creat presiuni tot mai mari asupra resurselor publice și au redus posibilitatea cheltuirii capitalului în scopuri de stimulare a creșterii.
  Depășirile cheltuielilor curente reflectă absența unei strategii pe termen lung în domeniul pensiilor și al salariilor din sectorul public, iar rezultatele nesatisfăcătoare privind cheltuielile de capital pot fi puse parțial pe seama slabei capacități administrative de a planifica și executa proiecte de investiții publice. Pentru a mări gradul de previzibilitate în domeniul finanțelor publice și pentru a îmbunătăți sustenabilitatea planificării politicii fiscale, autoritățile din România s-au angajat în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți să adopte măsuri de consolidare a guvernanței fiscale. Aceste măsuri prevăd implementarea unui cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu, care să acopere întreaga administrație publică și să includă reguli de politică bugetară obligatorii cu privire la venituri și cheltuieli, precum și înființarea unui consiliu fiscal independent. Totuși, programul de convergență nu precizează care sunt pașii concreți către implementarea măsurilor preconizate. În domeniul administrației fiscale, programul de convergență prevede îmbunătățirea eficienței colectării veniturilor prin reforma administrației fiscale și lărgirea bazei de impozitare în sectoare ca mediul și agricultura. |
| --- | --- |

9.

Deficitele fiscale și caracterul prociclic al politicii fiscale din România se pot explica în principal prin planificarea și execuția bugetară deficitară, precum și prin lipsa de previzibilitate și disciplină. Bugetele inițiale au avut de suferit din cauza unei supraestimări a veniturilor; în cursul anului au avut loc mai multe rectificări bugetare, care au dus la creșterea nivelului cheltuielilor curente și la reorientarea capitalului către acest tip de cheltuieli. Mai mult, există un grad mare de incertitudine, deoarece în ultimele zile ale anului se realizează cheltuieli foarte mari. Depășirile cheltuielilor curente primare, asociate unei structuri suboptime a cheltuielilor, au creat presiuni tot mai mari asupra resurselor publice și au redus posibilitatea cheltuirii capitalului în scopuri de stimulare a creșterii.

Depășirile cheltuielilor curente reflectă absența unei strategii pe termen lung în domeniul pensiilor și al salariilor din sectorul public, iar rezultatele nesatisfăcătoare privind cheltuielile de capital pot fi puse parțial pe seama slabei capacități administrative de a planifica și executa proiecte de investiții publice. Pentru a mări gradul de previzibilitate în domeniul finanțelor publice și pentru a îmbunătăți sustenabilitatea planificării politicii fiscale, autoritățile din România s-au angajat în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți să adopte măsuri de consolidare a guvernanței fiscale. Aceste măsuri prevăd implementarea unui cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu, care să acopere întreaga administrație publică și să includă reguli de politică bugetară obligatorii cu privire la venituri și cheltuieli, precum și înființarea unui consiliu fiscal independent. Totuși, programul de convergență nu precizează care sunt pașii concreți către implementarea măsurilor preconizate. În domeniul administrației fiscale, programul de convergență prevede îmbunătățirea eficienței colectării veniturilor prin reforma administrației fiscale și lărgirea bazei de impozitare în sectoare ca mediul și agricultura.

| 10. | Ca răspuns la criza financiară, autoritățile din România au adoptat o serie de măsuri menite să asigure în continuare stabilitatea sectorului bancar și să diminueze presiunile de pe piața financiară. În cadrul schemei de garantare a depozitelor, nivelul de garantare a depozitelor a fost majorat de la 20 000 EUR la 50 000 EUR. Pentru a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare și pentru a susține exporturile în contextul actual, guvernul României a decis majorarea capitalului în cazul a două bănci de stat (CEC și EximBank), reprezentând 0,2 % din PIB, precum și crearea unui fond de contragarantare a creditelor pentru IMM-uri. De asemenea, au fost diminuate cerințele normative pentru pasivele în RON, în condițiile în care cerințele privind rezervele minime pentru pasivele în RON au fost reduse de la 20 % la 18 %. De asemenea, în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, autoritățile române s-au angajat să modifice legislația în domeniul bancar și al lichidării, pentru a putea să reacționeze eficient și oportun în eventualitatea în care băncile s-ar confrunta cu situații dificile și pentru a consolida capacitatea Băncii Naționale a României de a interveni prin măsuri de corectare. |
| --- | --- |

10.

Ca răspuns la criza financiară, autoritățile din România au adoptat o serie de măsuri menite să asigure în continuare stabilitatea sectorului bancar și să diminueze presiunile de pe piața financiară. În cadrul schemei de garantare a depozitelor, nivelul de garantare a depozitelor a fost majorat de la 20 000 EUR la 50 000 EUR. Pentru a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare și pentru a susține exporturile în contextul actual, guvernul României a decis majorarea capitalului în cazul a două bănci de stat (CEC și EximBank), reprezentând 0,2 % din PIB, precum și crearea unui fond de contragarantare a creditelor pentru IMM-uri. De asemenea, au fost diminuate cerințele normative pentru pasivele în RON, în condițiile în care cerințele privind rezervele minime pentru pasivele în RON au fost reduse de la 20 % la 18 %. De asemenea, în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, autoritățile române s-au angajat să modifice legislația în domeniul bancar și al lichidării, pentru a putea să reacționeze eficient și oportun în eventualitatea în care băncile s-ar confrunta cu situații dificile și pentru a consolida capacitatea Băncii Naționale a României de a interveni prin măsuri de corectare.

| 11. | În conformitate cu planul european de redresare economică adoptat de Consiliul European în decembrie 2008 și luând în considerare lipsa marjei de manevră bugetară, România a adoptat un număr limitat de măsuri de stimulare fiscală, reprezentând aproximativ 3⁄4 % din PIB în 2009, care vizează sprijinirea veniturilor gospodăriilor, sectorul întreprinderilor și piața muncii. Pentru a sprijini veniturile gospodăriilor, guvernul a decis să mărească cu 3 luni perioada de plată a ajutorului de șomaj și să introducă o pensie socială „minimă” pentru pensionarii cu venituri mici. Printre măsurile de susținere a sectorului întreprinderilor se numără neimpozitarea profitului reinvestit, prelungirea programului de prime de casare a mașinilor vechi și alocarea de fonduri pentru promovarea exporturilor. Măsurile legate de piața muncii vizează în principal sprijinirea formării profesionale, atât a șomerilor, cât și a salariaților. De asemenea, în cadrul alocării bugetare pentru 2009, guvernul intenționează să aloce o parte considerabilă din cheltuieli investițiilor publice, în vederea susținerii redresării economice. În conformitate cu domeniile de politică menționate în recomandările adresate de Consiliu fiecărui stat membru în cadrul strategiei de la Lisabona, autoritățile române s-au angajat, în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, să implementeze măsuri de reformă structurală pentru a îmbunătăți eficiența administrației publice, pentru a mări gradul de absorbție a fondurilor UE, pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și pentru a soluționa problema veniturilor nedeclarate. |
| --- | --- |

11.

În conformitate cu planul european de redresare economică adoptat de Consiliul European în decembrie 2008 și luând în considerare lipsa marjei de manevră bugetară, România a adoptat un număr limitat de măsuri de stimulare fiscală, reprezentând aproximativ 3⁄4 % din PIB în 2009, care vizează sprijinirea veniturilor gospodăriilor, sectorul întreprinderilor și piața muncii. Pentru a sprijini veniturile gospodăriilor, guvernul a decis să mărească cu 3 luni perioada de plată a ajutorului de șomaj și să introducă o pensie socială „minimă” pentru pensionarii cu venituri mici. Printre măsurile de susținere a sectorului întreprinderilor se numără neimpozitarea profitului reinvestit, prelungirea programului de prime de casare a mașinilor vechi și alocarea de fonduri pentru promovarea exporturilor. Măsurile legate de piața muncii vizează în principal sprijinirea formării profesionale, atât a șomerilor, cât și a salariaților. De asemenea, în cadrul alocării bugetare pentru 2009, guvernul intenționează să aloce o parte considerabilă din cheltuieli investițiilor publice, în vederea susținerii redresării economice. În conformitate cu domeniile de politică menționate în recomandările adresate de Consiliu fiecărui stat membru în cadrul strategiei de la Lisabona, autoritățile române s-au angajat, în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, să implementeze măsuri de reformă structurală pentru a îmbunătăți eficiența administrației publice, pentru a mări gradul de absorbție a fondurilor UE, pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și pentru a soluționa problema veniturilor nedeclarate.

| 12. | România a adoptat un program de consolidare bugetară în conformitate cu obiectivul de reducere a dezechilibrelor interne și externe și cu condițiile impuse de UE pentru acordarea de asistență financiară, precum și de ceilalți creditori internaționali. Conform programului de convergență, se estimează că orientarea fiscală evaluată prin modificarea balanței structurale, utilizând metodologia stabilită de comun acord, este restrictivă pe parcursul perioadei acoperite de program. Având în vedere lipsa marjei de manevră fiscală și necesitatea corectării dezechilibrelor economice, acest lucru pare adecvat. Programul actualizat prevede o depășire a valorii de referință a deficitului de 3 % din PIB până în 2011. Țintele bugetare din program corespund angajamentelor luate în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, cu toate că rezultatele bugetare sunt amenințate de riscuri.
  Pe de altă parte, însă, programul de convergență nu reflectă clar angajamentele luate în contextul programului de asistență pentru balanța de plăți în privința adoptării de măsuri fiscale suplimentare, mai ales în ceea privește creșterea salariilor din sectorul public sau reducerea echivalentă a angajărilor, precum și reducerea suplimentară a subvențiilor acordate entităților publice. Mai mult, programul actualizat nu reflectă angajamentul de a adopta reforme cu privire la parametri-cheie ai sistemului de pensii (de exemplu, indexarea pensiilor publice și vârsta de pensionare), care sunt cruciale pentru îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În fine, programul nu furnizează informații suficient de detaliate nici în privința măsurilor concrete necesare pentru atingerea în 2010 și 2011 a obiectivelor privind deficitul, nici a impactului bugetar al acestor măsuri. |
| --- | --- |

12.

România a adoptat un program de consolidare bugetară în conformitate cu obiectivul de reducere a dezechilibrelor interne și externe și cu condițiile impuse de UE pentru acordarea de asistență financiară, precum și de ceilalți creditori internaționali. Conform programului de convergență, se estimează că orientarea fiscală evaluată prin modificarea balanței structurale, utilizând metodologia stabilită de comun acord, este restrictivă pe parcursul perioadei acoperite de program. Având în vedere lipsa marjei de manevră fiscală și necesitatea corectării dezechilibrelor economice, acest lucru pare adecvat. Programul actualizat prevede o depășire a valorii de referință a deficitului de 3 % din PIB până în 2011. Țintele bugetare din program corespund angajamentelor luate în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, cu toate că rezultatele bugetare sunt amenințate de riscuri.

Pe de altă parte, însă, programul de convergență nu reflectă clar angajamentele luate în contextul programului de asistență pentru balanța de plăți în privința adoptării de măsuri fiscale suplimentare, mai ales în ceea privește creșterea salariilor din sectorul public sau reducerea echivalentă a angajărilor, precum și reducerea suplimentară a subvențiilor acordate entităților publice. Mai mult, programul actualizat nu reflectă angajamentul de a adopta reforme cu privire la parametri-cheie ai sistemului de pensii (de exemplu, indexarea pensiilor publice și vârsta de pensionare), care sunt cruciale pentru îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În fine, programul nu furnizează informații suficient de detaliate nici în privința măsurilor concrete necesare pentru atingerea în 2010 și 2011 a obiectivelor privind deficitul, nici a impactului bugetar al acestor măsuri.

| 13. | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în ceea ce privește datele obligatorii și cele opționale (3). |
| --- | --- |

13.

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în ceea ce privește datele obligatorii și cele opționale (3).

Concluzia generală este că, în condițiile în care România se confruntă cu o încetinire serioasă a creșterii economice, după ani întregi de creștere peste potențial, orientarea fiscală restrictivă preconizată pentru perioada 2009-2011 reprezintă un răspuns adecvat, având în vedere lipsa marjei de manevră fiscală și necesitatea corectării dezechilibrelor. În 2008, politica fiscală a fost în continuare extrem de prociclică, în mare parte ca urmare a unei creșteri rapide a cheltuielilor salariale din sectorul public și administrării deficitare a bugetului. În conformitate cu angajamentele luate de România în contextul asistenței oferite de UE pentru balanța de plăți, autoritățile preconizează un efort considerabil de consolidare fiscală începând cu 2009, care se bazează pe reducerea cheltuielilor și vizează scăderea deficitului sub valoarea de 3 % din PIB până în 2011. Având în vedere riscurile legate de scenariul macroeconomic pentru 2009 și de implementarea efectivă a măsurilor preconizate în materie de cheltuieli, precum și lipsa informațiilor referitoare la măsurile concrete necesare pentru sprijinirea consolidării fiscale după 2009, rezultatele bugetare din program sunt supuse unor riscuri de deteriorare. Mai mult, se preconizează măsuri de soluționare a problemei legate de planificarea și execuția bugetară deficitară, printre altele prin implementarea unui cadru fiscal obligatoriu pe termen mediu, prin stabilirea de reguli de politică bugetară, crearea unui consiliu fiscal și prin restructurarea sistemului de salarizare în sectorul public. Totuși, programul nu precizează care sunt pașii concreți către implementarea măsurilor preconizate de îmbunătățire a guvernanței fiscale.

În lumina evaluării de mai sus și având în vedere recomandările adresate României privind corectarea deficitului excesiv, adoptate de Consiliu la 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) și, de asemenea, având în vedere necesitatea asigurării unei convergențe sustenabile și în conformitate cu măsurile de politică economică prevăzute în cadrul programului economic sprijinit prin intermediul asistenței Comunității pentru balanța de plăți, România este invitată:

| (i) | să asigure corectarea deficitului excesiv până în 2011; în acest sens, să implementeze măsurile fiscale preconizate în bugetul adoptat în februarie 2009 și în bugetul rectificat din aprilie 2009, mai ales în domeniul salariilor din sectorul public și al reformei sistemului de pensii; să ia măsuri corectoare suplimentare, dacă este nevoie, pentru a atinge ținta de deficit pentru 2009, astfel încât să asigure respectarea angajamentelor luate în cadrul programului sprijinit prin intermediul asistenței UE pentru balanța de plăți; să precizeze măsurile de sprijinire a reducerii preconizate a deficitului în 2010 și 2011, în special cele care stau la baza reducerii planificate a cheltuielilor cu salariile din sectorul public; |
| --- | --- |

(i)

să asigure corectarea deficitului excesiv până în 2011; în acest sens, să implementeze măsurile fiscale preconizate în bugetul adoptat în februarie 2009 și în bugetul rectificat din aprilie 2009, mai ales în domeniul salariilor din sectorul public și al reformei sistemului de pensii; să ia măsuri corectoare suplimentare, dacă este nevoie, pentru a atinge ținta de deficit pentru 2009, astfel încât să asigure respectarea angajamentelor luate în cadrul programului sprijinit prin intermediul asistenței UE pentru balanța de plăți; să precizeze măsurile de sprijinire a reducerii preconizate a deficitului în 2010 și 2011, în special cele care stau la baza reducerii planificate a cheltuielilor cu salariile din sectorul public;

| (ii) | să ia măsuri concrete în vederea îmbunătățirii preconizate a guvernanței fiscale și a transparenței, în special prin stabilirea unui cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu, înființarea unui consiliu fiscal independent, introducerea unor limite pentru rectificările bugetare în cursul anului, stabilirea de reguli de politică bugetară și restructurarea sistemului de salarizare din sectorul public, inclusiv în ceea ce privește sporurile salariale; în domeniul administrației fiscale, să mărească eficiența colectării veniturilor prin reforma administrației fiscale și lărgirea bazei de impozitare; |
| --- | --- |

(ii)

să ia măsuri concrete în vederea îmbunătățirii preconizate a guvernanței fiscale și a transparenței, în special prin stabilirea unui cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu, înființarea unui consiliu fiscal independent, introducerea unor limite pentru rectificările bugetare în cursul anului, stabilirea de reguli de politică bugetară și restructurarea sistemului de salarizare din sectorul public, inclusiv în ceea ce privește sporurile salariale; în domeniul administrației fiscale, să mărească eficiența colectării veniturilor prin reforma administrației fiscale și lărgirea bazei de impozitare;

| (iii) | să accelereze reforma sistemului de pensii (în special cu privire la indexarea pensiilor și vârsta de pensionare) în vederea limitării creșterii considerabile a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea finanțelor publice și a spori eficiența cheltuielilor din sistemul de sănătate; |
| --- | --- |

(iii)

să accelereze reforma sistemului de pensii (în special cu privire la indexarea pensiilor și vârsta de pensionare) în vederea limitării creșterii considerabile a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea finanțelor publice și a spori eficiența cheltuielilor din sistemul de sănătate;

| (iv) | să întărească oferta în economie prin progrese concrete în implementarea reformelor structurale, mai ales prin sporirea eficienței și raționalizarea administrației publice, îmbunătățirea mediului de afaceri, soluționarea problemei veniturilor nedeclarate, creșterea gradului de absorbție și îmbunătățirea utilizării fondurilor UE. |
| --- | --- |

(iv)

să întărească oferta în economie prin progrese concrete în implementarea reformelor structurale, mai ales prin sporirea eficienței și raționalizarea administrației publice, îmbunătățirea mediului de afaceri, soluționarea problemei veniturilor nedeclarate, creșterea gradului de absorbție și îmbunătățirea utilizării fondurilor UE.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real (variație %) | PC iunie 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| COM primăvara 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | n.d. |
| PC dec 2007 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | n.d. |
| Inflație IAPC (%) | PC iunie 2009 | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| COM primăvara 2009 | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | n.d. |
| PC dec 2007 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | n.d. |
| Output gap (4) (% din PIB potențial) | PC iunie 2009 | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| COM primăvara 2009 (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | n.d. |
| PC dec 2007 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | n.d. |
| Soldul net față de restul lumii (% din PIB) | PC iunie 2009 | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| COM primăvara 2009 | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | n.d. |
| PC dec 2007 | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | n.d. |
| Venituri la bugetul general (% din PIB) | PC iunie 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| COM primăvara 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | n.d. |
| PC dec 2007 | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | n.d. |
| Cheltuielile bugetului general (% din PIB) | PC iunie 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| COM primăvara 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | n.d. |
| PC dec 2007 | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | n.d. |
| Soldul bugetului general (% din PIB) | PC iunie 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| COM primăvara 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | n.d. |
| PC dec 2007 | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | n.d. |
| Sold primar (% din PIB) | PC iunie 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| COM primăvara 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | n.d. |
| PC dec 2007 | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | n.d. |
| Sold ajustat ciclic (4) (% din PIB) | PC iunie 2009 | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| COM primăvara 2009 | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.d. |
| PC dec 2007 | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | n.d. |
| Sold structural (6) (% din PIB) | PC iunie 2009 | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| COM primăvara 2009 | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.d. |
| PC dec 2007 | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | n.d. |
| Datorie publică brută (% din PIB) | PC iunie 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| COM primăvara 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | n.d. |
| PC dec 2007 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | n.d. |
| Program de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real (variație %)

PC iunie 2009

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

COM primăvara 2009

6,2

7,1

–4,0

0,0

n.d.

PC dec 2007

6,1

6,5

6,1

5,8

n.d.

Inflație IAPC (%)

PC iunie 2009

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

COM primăvara 2009

4,9

7,9

5,8

3,5

n.d.

PC dec 2007

4,8

5,7

4,0

3,3

n.d.

Output gap (4) (% din PIB potențial)

PC iunie 2009

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

COM primăvara 2009 (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

n.d.

PC dec 2007

2,1

2,1

1,8

1,1

n.d.

Soldul net față de restul lumii (% din PIB)

PC iunie 2009

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

COM primăvara 2009

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

n.d.

PC dec 2007

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

n.d.

Venituri la bugetul general (% din PIB)

PC iunie 2009

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

COM primăvara 2009

34,0

33,1

33,4

33,3

n.d.

PC dec 2007

37,4

39,8

39,9

40,8

n.d.

Cheltuielile bugetului general (% din PIB)

PC iunie 2009

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

COM primăvara 2009

36,6

38,5

38,5

38,9

n.d.

PC dec 2007

40,3

42,7

42,8

43,2

n.d.

Soldul bugetului general (% din PIB)

PC iunie 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

COM primăvara 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

n.d.

PC dec 2007

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

n.d.

Sold primar (% din PIB)

PC iunie 2009

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

COM primăvara 2009

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

n.d.

PC dec 2007

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

n.d.

Sold ajustat ciclic (4) (% din PIB)

PC iunie 2009

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

COM primăvara 2009

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

n.d.

PC dec 2007

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

n.d.

Sold structural (6) (% din PIB)

PC iunie 2009

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

COM primăvara 2009

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

n.d.

PC dec 2007

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

n.d.

Datorie publică brută (% din PIB)

PC iunie 2009

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

COM primăvara 2009

12,7

13,6

18,2

22,7

n.d.

PC dec 2007

11,9

13,6

14,2

14,9

n.d.

Program de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A se vedea Decizia Consiliului 2009/458/CE din 6 mai 2009 de acordare de asistență reciprocă României și Decizia Consiliului 2009/459/CE din 6 mai 2009 de acordare de asistență financiară comunitară pe termen mediu României.

(3)  În speță, lipseau date privind numărul de ore lucrate, cheltuielile publice după funcție și o serie de elemente referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

(4)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % și respectiv 3,2 % în perioada 2007-2010.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Conform previziunilor din primăvara 2009 ale serviciilor Comisiei, măsurile one-off și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % din PIB în 2007 cu efect de reducere a deficitului și 0 % din PIB în perioada 2008-2011, iar conform celui mai recent program de convergență acestea reprezintă 0,2 % din PIB în 2007 cu efect de reducere a deficitului și 0 % din PIB în perioada 2008-2010.

Surse:

Program de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/12

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 170/03

La data de 16 iulie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5522. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5522. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/12

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 170/04

La data de 29 iunie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5532. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5532. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 iulie 2009

2009/C 170/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4223 |
| JPY | yen japonez | 134,10 |
| DKK | coroana daneză | 7,4464 |
| GBP | lira sterlină | 0,86530 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8925 |
| CHF | franc elvețian | 1,5186 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,9515 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,815 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 271,30 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7005 |
| PLN | zlot polonez | 4,2525 |
| RON | leu românesc nou | 4,2368 |
| TRY | lira turcească | 2,1360 |
| AUD | dolar australian | 1,7438 |
| CAD | dolar canadian | 1,5689 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0229 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1647 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0491 |
| KRW | won sud-coreean | 1 774,19 |
| ZAR | rand sud-african | 11,1587 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,7153 |
| HRK | kuna croată | 7,3340 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 301,78 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0378 |
| PHP | peso Filipine | 68,161 |
| RUB | rubla rusească | 44,1100 |
| THB | baht thailandez | 48,351 |
| BRL | real brazilian | 2,7010 |
| MXN | peso mexican | 18,8597 |
| INR | rupie indiană | 68,8960 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4223

JPY

yen japonez

134,10

DKK

coroana daneză

7,4464

GBP

lira sterlină

0,86530

SEK

coroana suedeză

10,8925

CHF

franc elvețian

1,5186

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,9515

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,815

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

271,30

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7005

PLN

zlot polonez

4,2525

RON

leu românesc nou

4,2368

TRY

lira turcească

2,1360

AUD

dolar australian

1,7438

CAD

dolar canadian

1,5689

HKD

dolar Hong Kong

11,0229

NZD

dolar neozeelandez

2,1647

SGD

dolar Singapore

2,0491

KRW

won sud-coreean

1 774,19

ZAR

rand sud-african

11,1587

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,7153

HRK

kuna croată

7,3340

IDR

rupia indoneziană

14 301,78

MYR

ringgit Malaiezia

5,0378

PHP

peso Filipine

68,161

RUB

rubla rusească

44,1100

THB

baht thailandez

48,351

BRL

real brazilian

2,7010

MXN

peso mexican

18,8597

INR

rupie indiană

68,8960

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/14

---

Extras din hotărârea referitoare la Kaupthing Bank Luxembourg S.A., în aplicarea Directivei 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit

2009/C 170/06

EXTINDEREA MANDATULUI ADMINISTRATORILOR KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.

Prin hotărârea pronunțată în ședință publică la 22 iunie 2009, Tribunal d'Arrondissement de et à Luxembourg, Camera a doua, secția comercială, după audierea în Camera de Consiliu a administratorilor și a mandatarului societății pe acțiuni Kaupthing Bank Luxembourg S.A., a reprezentanților Comisiei de supraveghere a sectorului financiar și a reprezentantului ministerului public și după ascultarea concluziilor acestora, completează după cum urmează hotărârile pronunțate de Tribunal d'Arrondissement de et à Luxembourg la 9 și 31 octombrie 2008, precum și sentința Curții de Apel din Luxemburg din 28 ianuarie 2009 și hotărârea din 2 aprilie 2009:

| „— | administratorii au puterea de a constata respectarea condițiilor pe care trebuie să le îndeplinească planul de restructurare; |
| --- | --- |

„—

administratorii au puterea de a constata respectarea condițiilor pe care trebuie să le îndeplinească planul de restructurare;

| — | administratorii au dreptul de a aproba modificări de natură tehnică aduse contractelor care fac parte din planul de restructurare și termenilor și condițiilor (Terms and Conditions) obligațiilor sau de a corecta erorile manifeste pur materiale; |
| --- | --- |

—

administratorii au dreptul de a aproba modificări de natură tehnică aduse contractelor care fac parte din planul de restructurare și termenilor și condițiilor (Terms and Conditions) obligațiilor sau de a corecta erorile manifeste pur materiale;

| — | până la votul proiectului de divizare a băncii, administratorii au dreptul de a finaliza negocierile privind structura juridică a SPV KI Securities care nu au fost încă finalizate în cadrul proiectului depus, în special în ceea ce privește atribuirea drepturilor și a obligațiilor în ceea ce privește SPV KI Securities uneia dintre cele două societăți care urmează să rezulte din divizarea băncii; |
| --- | --- |

—

până la votul proiectului de divizare a băncii, administratorii au dreptul de a finaliza negocierile privind structura juridică a SPV KI Securities care nu au fost încă finalizate în cadrul proiectului depus, în special în ceea ce privește atribuirea drepturilor și a obligațiilor în ceea ce privește SPV KI Securities uneia dintre cele două societăți care urmează să rezulte din divizarea băncii;

| — | beneficiul planului de restructurare omologat este rezervat băncii, iar debitorii gajiști, garanții și alte persoane care au constituit garanții de orice tip în favoarea unui creditor restructurat în raport cu datoria restructurată integrală sau parțială nu se pot bucura de acest beneficiu, numește societatea cu răspundere limitată PricewaterhouseCoopers, reprezentată de doamna Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX și de Maître Franz FAYOT, în calitate de agent escrow, cu misiunea de a deschide un cont la o instituție bancară luxemburgheză, cu titlu fiduciar, unde vor fi transferate fondurile provenite de la Stat și de la Asociația pentru Garantarea Depozitelor Luxemburg (AGDL) și de a stabili modalitățile de funcționare a contului menționat cu Statul și cu AGDL; constată că starea de încetare a plăților va înceta odată cu aprobarea proiectului de divizare a băncii de către acționarii acesteia, ceea ce va duce la dizolvarea fără lichidare a băncii și la dispariția acesteia.” |
| --- | --- |

—

beneficiul planului de restructurare omologat este rezervat băncii, iar debitorii gajiști, garanții și alte persoane care au constituit garanții de orice tip în favoarea unui creditor restructurat în raport cu datoria restructurată integrală sau parțială nu se pot bucura de acest beneficiu, numește societatea cu răspundere limitată PricewaterhouseCoopers, reprezentată de doamna Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX și de Maître Franz FAYOT, în calitate de agent escrow, cu misiunea de a deschide un cont la o instituție bancară luxemburgheză, cu titlu fiduciar, unde vor fi transferate fondurile provenite de la Stat și de la Asociația pentru Garantarea Depozitelor Luxemburg (AGDL) și de a stabili modalitățile de funcționare a contului menționat cu Statul și cu AGDL; constată că starea de încetare a plăților va înceta odată cu aprobarea proiectului de divizare a băncii de către acționarii acesteia, ceea ce va duce la dizolvarea fără lichidare a băncii și la dispariția acesteia.”

Hotărârea nu poate fi atacată cu opoziție sau cu terță opoziție.

Administratorii

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., reprezentată de dna Emmanuelle Caruel-Henniaux și de Me Franz Fayot

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 22.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/15

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 170/07

| 1. | La data de 13.7.2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea 3i Group plc („3i Group”, Regatul Unit) și întreprinderile H.I.G Europe Capital Partners, L.P. și Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., aparținând grupului de fonduri H.I.G. Capital („H.I.G. Capital”, Statele Unite ale Americii), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Volnay B.V. (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 13.7.2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea 3i Group plc („3i Group”, Regatul Unit) și întreprinderile H.I.G Europe Capital Partners, L.P. și Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., aparținând grupului de fonduri H.I.G. Capital („H.I.G. Capital”, Statele Unite ale Americii), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Volnay B.V. (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii 3i Group: societate de investiții private și capital de risc, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii 3i Group: societate de investiții private și capital de risc,

| — | în cazul întreprinderii H.I.G. Capital: societate de investiții private, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii H.I.G. Capital: societate de investiții private,

| — | în cazul întreprinderii Volnay B.V.: publicarea de reviste și furnizare de spațiu publicitar în Țările de Jos. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Volnay B.V.: publicarea de reviste și furnizare de spațiu publicitar în Țările de Jos.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---