# Uradni list C 170/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.170.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 170 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5222. julij 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.170.slv

Uradni list

Evropske unije

C 170

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5222. julij 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 170/01 | Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 170/02 | Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2008–2011 | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 170/01

Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2008–2011

1

2009/C 170/02

Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2008–2011

6

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 170/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 170/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 170/05 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 170/06 | Izvleček odločbe glede Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 170/05

Menjalni tečaji eura

13

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 170/06

Izvleček odločbe glede Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

14

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 170/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 170/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/1

---

MNENJE SVETA

z dne 7. julija 2009

o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2008–2011

2009/C 170/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Svet je 7. julija 2009 preučil program Slovaške za stabilnost, ki obravnava obdobje 2008–2011. |
| --- | --- |

1.

Svet je 7. julija 2009 preučil program Slovaške za stabilnost, ki obravnava obdobje 2008–2011.

| 2. | Po več letih visoke rasti BDP je slovaško gospodarstvo izgubilo zagon v zadnjem četrtletju leta 2008, ko se je rast BDP upočasnila na 2,5 % letno. Slovaško, ki ima majhno in odprto gospodarstvo, razmeroma usmerjeno v avtomobilsko industrijo in elektroniko, je upad gospodarske rasti prizadel zaradi velikega zmanjšanja zunanjega povpraševanja. Izvoz hitro upada od zadnjega četrtletja leta 2008, kar bo imelo negativne posledice na industrijsko proizvodnjo in poslovno zaupanje. Kriza je najbolj prizadela proizvodni sektor, medtem ko je bančni sektor prizadela le obrobno. Po obdobju postopnega upadanja je v zadnjem četrtletju leta 2008 stopnja brezposelnosti začela ponovno rasti zaradi odpuščanj, ki so bila posledica upada gospodarske rasti. Javne finance naj bi se po napovedih v letih 2009 in 2010 močno poslabšale. Poslabšanje nominalnega javnofinančnega salda in strukturnega salda povzroča hitro krčenje fiskalnega prostora za manevriranje. Celoten obseg paketov spodbud, ki so jih sprejeli slovaški organi kot odziv na krizo, je ocenjen na približno 0,5 % BDP v letu 2009. Poleg tega se je konkurenčni položaj Slovaške poslabšal zaradi dviga vrednosti krone pred uvedbo eura in razmeroma močne rasti plač v letu 2008, kar lahko pomeni dodaten izziv. |
| --- | --- |

2.

Po več letih visoke rasti BDP je slovaško gospodarstvo izgubilo zagon v zadnjem četrtletju leta 2008, ko se je rast BDP upočasnila na 2,5 % letno. Slovaško, ki ima majhno in odprto gospodarstvo, razmeroma usmerjeno v avtomobilsko industrijo in elektroniko, je upad gospodarske rasti prizadel zaradi velikega zmanjšanja zunanjega povpraševanja. Izvoz hitro upada od zadnjega četrtletja leta 2008, kar bo imelo negativne posledice na industrijsko proizvodnjo in poslovno zaupanje. Kriza je najbolj prizadela proizvodni sektor, medtem ko je bančni sektor prizadela le obrobno. Po obdobju postopnega upadanja je v zadnjem četrtletju leta 2008 stopnja brezposelnosti začela ponovno rasti zaradi odpuščanj, ki so bila posledica upada gospodarske rasti. Javne finance naj bi se po napovedih v letih 2009 in 2010 močno poslabšale. Poslabšanje nominalnega javnofinančnega salda in strukturnega salda povzroča hitro krčenje fiskalnega prostora za manevriranje. Celoten obseg paketov spodbud, ki so jih sprejeli slovaški organi kot odziv na krizo, je ocenjen na približno 0,5 % BDP v letu 2009. Poleg tega se je konkurenčni položaj Slovaške poslabšal zaradi dviga vrednosti krone pred uvedbo eura in razmeroma močne rasti plač v letu 2008, kar lahko pomeni dodaten izziv.

| 3. | Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP padla s 6,4 % v letu 2008 na 2,4 % v letu 2009, preden se bo postopno dvignila na 4,5 % do leta 2011. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen glede na ocene BDP za prvo četrtino leta 2009, ki kažejo 5,6-odstotno letno znižanje, temelji na izrazito ugodnih domnevah glede rasti (2). Službe Komisije napovedujejo zmanjšanje za 2,6 % v letu 2009 in zmerni dvig za 0,7 % v letu 2010. Ob upoštevanju hitrega slabšanja gospodarskih obetov glavnih trgovinskih partnerjev Slovaške v zadnjih mesecih, naj bi po napovedih izvoz še izraziteje upadel, hkrati pa naj bi bila njegova ponovna rast bolj umirjena, kot je pričakovano v programu. Poleg tega je oživitev gospodarstva v letu 2010 utemeljena na domnevi, da sedanji upad rasti ne bo vplival na potencial rasti, kar se ne zdi verjetno glede na pričakovan upad naložb v osnovna sredstva.
  Program napoveduje upočasnitev inflacije v letu 2009 na 2,2 % in poznejši dvig v letih 2010 in 2011 na 3,6 % in 4,1 %. Te ocene so razmeroma realne, vendar niso popolnoma v skladu z domnevami iz programa, ki napovedujejo višjo rast v letu 2009. |
| --- | --- |

3.

Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP padla s 6,4 % v letu 2008 na 2,4 % v letu 2009, preden se bo postopno dvignila na 4,5 % do leta 2011. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen glede na ocene BDP za prvo četrtino leta 2009, ki kažejo 5,6-odstotno letno znižanje, temelji na izrazito ugodnih domnevah glede rasti (2). Službe Komisije napovedujejo zmanjšanje za 2,6 % v letu 2009 in zmerni dvig za 0,7 % v letu 2010. Ob upoštevanju hitrega slabšanja gospodarskih obetov glavnih trgovinskih partnerjev Slovaške v zadnjih mesecih, naj bi po napovedih izvoz še izraziteje upadel, hkrati pa naj bi bila njegova ponovna rast bolj umirjena, kot je pričakovano v programu. Poleg tega je oživitev gospodarstva v letu 2010 utemeljena na domnevi, da sedanji upad rasti ne bo vplival na potencial rasti, kar se ne zdi verjetno glede na pričakovan upad naložb v osnovna sredstva.

Program napoveduje upočasnitev inflacije v letu 2009 na 2,2 % in poznejši dvig v letih 2010 in 2011 na 3,6 % in 4,1 %. Te ocene so razmeroma realne, vendar niso popolnoma v skladu z domnevami iz programa, ki napovedujejo višjo rast v letu 2009.

| 4. | Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2008 znašal 2,2 % BDP, pri čemer je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji posodobitvi konvergenčnega programa 2,3 % BDP. Javnofinančni primanjkljaj, ki je malce nižji od pričakovanega, ni le rezultat boljšega izhodiščnega položaja od leta 2007 (za 0,6 % BDP) ter rasti dohodkov, ki je bila višja od pričakovane, ampak tudi od rasti odhodkov, ki je bila prav tako višja od pričakovane. Prihodke so podpirali predvsem transferji pokojninskih prispevkov iz v celoti naložbenega pokojninskega stebra v dokladni pokojninski steber (PAYG), prodaja dodatnih emisijskih kvot in razmeroma višji prihodki iz nedavčnih postavk, kot je bilo pričakovano. Nepričakovana povišanja odhodkov izhajajo večinoma iz obveznosti iz preteklih privatizacij in odpuščanja dolgov v zvezi z nefinančnimi korporacijami. Vendar sta ugoden razvoj trga dela in manjša poraba lokalnih vlad od pričakovane pomagala omejiti rast odhodkov. |
| --- | --- |

4.

Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2008 znašal 2,2 % BDP, pri čemer je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji posodobitvi konvergenčnega programa 2,3 % BDP. Javnofinančni primanjkljaj, ki je malce nižji od pričakovanega, ni le rezultat boljšega izhodiščnega položaja od leta 2007 (za 0,6 % BDP) ter rasti dohodkov, ki je bila višja od pričakovane, ampak tudi od rasti odhodkov, ki je bila prav tako višja od pričakovane. Prihodke so podpirali predvsem transferji pokojninskih prispevkov iz v celoti naložbenega pokojninskega stebra v dokladni pokojninski steber (PAYG), prodaja dodatnih emisijskih kvot in razmeroma višji prihodki iz nedavčnih postavk, kot je bilo pričakovano. Nepričakovana povišanja odhodkov izhajajo večinoma iz obveznosti iz preteklih privatizacij in odpuščanja dolgov v zvezi z nefinančnimi korporacijami. Vendar sta ugoden razvoj trga dela in manjša poraba lokalnih vlad od pričakovane pomagala omejiti rast odhodkov.

| 5. | Program predvideva povečanje javnofinančnega primanjkljaja za leto 2009 na 3 % BDP. Večji del povišanja je posledica trenutne upočasnitve in delovanja avtomatskih stabilizatorjev. Službe Komisije napovedujejo izrazitejše povečanje javnofinančnega primanjkljaja na 4,7 % BDP zaradi precej manj ugodnega makroekonomskega scenarija. Prikazana fiskalna naravnanost, merjena kot sprememba v strukturnem saldu, kot so jo ponovno izračunale službe Komisije na podlagi informacij iz programa, je približno 0,5 % in je zato rahlo ekspanzivna. |
| --- | --- |

5.

Program predvideva povečanje javnofinančnega primanjkljaja za leto 2009 na 3 % BDP. Večji del povišanja je posledica trenutne upočasnitve in delovanja avtomatskih stabilizatorjev. Službe Komisije napovedujejo izrazitejše povečanje javnofinančnega primanjkljaja na 4,7 % BDP zaradi precej manj ugodnega makroekonomskega scenarija. Prikazana fiskalna naravnanost, merjena kot sprememba v strukturnem saldu, kot so jo ponovno izračunale službe Komisije na podlagi informacij iz programa, je približno 0,5 % in je zato rahlo ekspanzivna.

| 6. | V programu za stabilnost (3), ki se osredotoča na ohranjanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP, s čimer se prepreči postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ni opredeljen noben srednjeročni cilj. Prizadevanja za konsolidacijo naj bi se nadaljevala leta 2010, ko bo večina ukrepov spodbude zaključenih in si bo gospodarstvo opomoglo, ter zlasti v letu 2011. Načrtovani nominalni primanjkljaj za ti dve leti je 2,9 % in 2,2 % BDP. Prilagoditev je osredotočena na odhodke, katerih delež naj bi po napovedih med letoma 2009 in 2011 padel za eno odstotno točko BDP, predvsem zaradi znižanja odhodkov za nadomestila zaposlenim in vmesno potrošnjo ter socialna plačila in subvencije. Vendar osnovni ukrepi niso opredeljeni. Prihodki naj bi po napovedih padli za 0,3 odstotne točke BDP, in sicer zaradi zmanjšanja socialnih prispevkov. |
| --- | --- |

6.

V programu za stabilnost (3), ki se osredotoča na ohranjanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP, s čimer se prepreči postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ni opredeljen noben srednjeročni cilj. Prizadevanja za konsolidacijo naj bi se nadaljevala leta 2010, ko bo večina ukrepov spodbude zaključenih in si bo gospodarstvo opomoglo, ter zlasti v letu 2011. Načrtovani nominalni primanjkljaj za ti dve leti je 2,9 % in 2,2 % BDP. Prilagoditev je osredotočena na odhodke, katerih delež naj bi po napovedih med letoma 2009 in 2011 padel za eno odstotno točko BDP, predvsem zaradi znižanja odhodkov za nadomestila zaposlenim in vmesno potrošnjo ter socialna plačila in subvencije. Vendar osnovni ukrepi niso opredeljeni. Prihodki naj bi po napovedih padli za 0,3 odstotne točke BDP, in sicer zaradi zmanjšanja socialnih prispevkov.

| 7. | Proračunski cilji so izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Makroekonomski scenarij je preveč optimističen. Zaradi predvidene nizke stopnje brezposelnosti bodo izplačila socialnih prejemkov verjetno podcenjena. Glede na vse večje število brezposelnih bo izvajanje aktivnih in pasivnih ukrepov na trgu dela zahtevalo višje odhodke, kot so predvideni v proračunu. Načrtovano precejšnje znižanje nadomestil za zaposlene in vmesne potrošnje, ki v obdobju 2009–2011 znašajo 0,6 odstotne točke BDP, ni podprto z dodatnimi podrobnostmi glede ukrepov, ki so potrebni za dosego tega rezultata. Načrtovano znižanje subvencij se zdi težko dosegljivo glede na vse slabše makroekonomsko okolje. Ocene prihodkov je treba obravnavati pazljivo iz dveh razlogov. Prvič, zaradi razvoja gospodarstva v zadnjem času so davčni prihodki lahko precej slabši od pričakovanih, zlasti v letu 2009. Drugič, proračun za leto 2009 se zanaša na večji prenos sredstev iz v celoti naložbenega pokojninskega stebra v dokladni pokojninski steber, ki pa se verjetno ne bo uresničil glede na to, da se malo ljudi odloča za vrnitev k dokladnemu pokojninskemu stebru. |
| --- | --- |

7.

Proračunski cilji so izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Makroekonomski scenarij je preveč optimističen. Zaradi predvidene nizke stopnje brezposelnosti bodo izplačila socialnih prejemkov verjetno podcenjena. Glede na vse večje število brezposelnih bo izvajanje aktivnih in pasivnih ukrepov na trgu dela zahtevalo višje odhodke, kot so predvideni v proračunu. Načrtovano precejšnje znižanje nadomestil za zaposlene in vmesne potrošnje, ki v obdobju 2009–2011 znašajo 0,6 odstotne točke BDP, ni podprto z dodatnimi podrobnostmi glede ukrepov, ki so potrebni za dosego tega rezultata. Načrtovano znižanje subvencij se zdi težko dosegljivo glede na vse slabše makroekonomsko okolje. Ocene prihodkov je treba obravnavati pazljivo iz dveh razlogov. Prvič, zaradi razvoja gospodarstva v zadnjem času so davčni prihodki lahko precej slabši od pričakovanih, zlasti v letu 2009. Drugič, proračun za leto 2009 se zanaša na večji prenos sredstev iz v celoti naložbenega pokojninskega stebra v dokladni pokojninski steber, ki pa se verjetno ne bo uresničil glede na to, da se malo ljudi odloča za vrnitev k dokladnemu pokojninskemu stebru.

| 8. | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je rahlo večji od povprečja EU, predvsem zaradi relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Zato je pomembno, da se že uzakonjena pokojninska reforma ne prekliče. Da bi se ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ glede na staranje prebivalstva, je treba nadaljevati z reformo dokladnega pokojninskega stebra in preprečiti ogrožanje stabilnosti v celoti naložbenega pokojninskega stebra. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti, čeprav je to stanje boljše od ocenjenega izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 predvidele službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti občutno povečala. Doseganje večjega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno srednja. |
| --- | --- |

8.

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je rahlo večji od povprečja EU, predvsem zaradi relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Zato je pomembno, da se že uzakonjena pokojninska reforma ne prekliče. Da bi se ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ glede na staranje prebivalstva, je treba nadaljevati z reformo dokladnega pokojninskega stebra in preprečiti ogrožanje stabilnosti v celoti naložbenega pokojninskega stebra. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti, čeprav je to stanje boljše od ocenjenega izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 predvidele službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti občutno povečala. Doseganje večjega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno srednja.

| 9. | Slovaška ima nezavezujoč večletni proračunski okvir s triletnim načrtovanjem proračuna. Kljub priporočilu iz mnenja Sveta iz leta 2007 se zavezujoča pravila, kot so zgornje meje za odhodke, niso uvedla. Ciljni primanjkljaji, določeni v preteklih konvergenčnih programih, so bili doseženi predvsem zaradi gospodarske uspešnosti, ki je presegla pričakovanja. Vendar so bili načrtovani odhodki iz srednjeročnega proračunskega okvira v preteklosti vedno preseženi in zato spremenjeni navzgor. Zaradi tega se svetuje uvedba pravno zavezujočega pravila o odhodkih, da se zagotovi fiskalna disciplina pri manjših prihodkih. Pri izvajanju institucionalnih reform, program za stabilnost ugotavlja, da od zadnje posodobitve konvergenčnega programa ni bilo nobenih pomembnejših sprememb. Junija 2008 so slovaški organi sprejeli program modernizacije „Slovaška 21“, ki vključuje več ukrepov, namenjenih poenostavitvi davčnega sistema in sistema socialnih prispevkov ter oblikovanju celostnega sistema pobiranja davkov, carin ter prispevkov za zdravstveno in socialno zavarovanje. V ta namen naj bi se do leta 2013 ustanovila enotna agencija za pobiranje davkov. Prav tako se predvideva uvedba sistemov IT, ki omogočajo elektronsko izmenjavo podatkov med javnim in zasebnim sektorjem v realnem času. Ti ukrepi bi izboljšali učinkovitost javne uprave. |
| --- | --- |

9.

Slovaška ima nezavezujoč večletni proračunski okvir s triletnim načrtovanjem proračuna. Kljub priporočilu iz mnenja Sveta iz leta 2007 se zavezujoča pravila, kot so zgornje meje za odhodke, niso uvedla. Ciljni primanjkljaji, določeni v preteklih konvergenčnih programih, so bili doseženi predvsem zaradi gospodarske uspešnosti, ki je presegla pričakovanja. Vendar so bili načrtovani odhodki iz srednjeročnega proračunskega okvira v preteklosti vedno preseženi in zato spremenjeni navzgor. Zaradi tega se svetuje uvedba pravno zavezujočega pravila o odhodkih, da se zagotovi fiskalna disciplina pri manjših prihodkih. Pri izvajanju institucionalnih reform, program za stabilnost ugotavlja, da od zadnje posodobitve konvergenčnega programa ni bilo nobenih pomembnejših sprememb. Junija 2008 so slovaški organi sprejeli program modernizacije „Slovaška 21“, ki vključuje več ukrepov, namenjenih poenostavitvi davčnega sistema in sistema socialnih prispevkov ter oblikovanju celostnega sistema pobiranja davkov, carin ter prispevkov za zdravstveno in socialno zavarovanje. V ta namen naj bi se do leta 2013 ustanovila enotna agencija za pobiranje davkov. Prav tako se predvideva uvedba sistemov IT, ki omogočajo elektronsko izmenjavo podatkov med javnim in zasebnim sektorjem v realnem času. Ti ukrepi bi izboljšali učinkovitost javne uprave.

| 10. | Kot odziv na finančno krizo so Slovaški organi uvedli popolno jamstvo za vloge. Nacionalna banka Slovaške je uvedla strožje zahteve glede likvidnosti za banke. Da bi ublažili učinek morebitnih ostrejših zahtev glede kreditov za podjetniški sektor, zlasti za mala in srednje velika podjetja, so slovaški organi rekapitalizirali dve državni banki (Slovaška banka za jamstvo in razvoj in Eximbanka) ter odprli kreditno linijo z Evropsko investicijsko banko. Ministrstvo za finance, Združenje bank Slovaške, Eximbanka ter Slovaška banka za jamstvo in razvoj so podpisali memorandum o sodelovanju in izmenjavi informacij za sofinanciranje malih in srednje velikih podjetij, da bi zagotovili jamstva za posojila, ki jih komercialne banke odobrijo malim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

10.

Kot odziv na finančno krizo so Slovaški organi uvedli popolno jamstvo za vloge. Nacionalna banka Slovaške je uvedla strožje zahteve glede likvidnosti za banke. Da bi ublažili učinek morebitnih ostrejših zahtev glede kreditov za podjetniški sektor, zlasti za mala in srednje velika podjetja, so slovaški organi rekapitalizirali dve državni banki (Slovaška banka za jamstvo in razvoj in Eximbanka) ter odprli kreditno linijo z Evropsko investicijsko banko. Ministrstvo za finance, Združenje bank Slovaške, Eximbanka ter Slovaška banka za jamstvo in razvoj so podpisali memorandum o sodelovanju in izmenjavi informacij za sofinanciranje malih in srednje velikih podjetij, da bi zagotovili jamstva za posojila, ki jih komercialne banke odobrijo malim in srednje velikim podjetjem.

| 11. | Ob upoštevanju omejenega fiskalnega prostora za manevriranje zaradi zunanjih neravnovesij se zdi, da je omejen paket fiskalnih spodbud za leti 2009 in 2010, ki ga je sprejela Slovaška, ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. Najpomembnejši ukrepi v zvezi s prihodki vključujejo začasno povišanje neobdavčenega prihodka, višje ugodnosti za zaposlene z nizkimi prihodki, znižanje socialnih prispevkov za samozaposlene ter davčne olajšave za dejavnosti podjetij na področju raziskav in razvoja. Glavni ukrepi pri odhodkih vključujejo subvencije za projekte na področju raziskav in razvoja, ki jih izvajajo podjetja, dodatno financiranje malih in srednje velikih podjetij ter socialnih podjetij, načrt za razgradnjo avtomobilov in subvencije za ustvarjanje delovnih mest in njihovo ohranjanje. Skupen obseg ukrepov je po ocenah slovaških organov okrog 0,5 % BDP v obeh letih (2009 in 2010). Neto vpliv fiskalnih ukrepov znaša 0,4 % BDP. Poleg tega slovaški organi načrtujejo izboljšanje črpanja sredstev EU ter pospešitev izvajanja javno-zasebnega partnerstva pri gradnji avtocest. Sprejeti ukrepi so v skladu s Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, saj so osredotočeni na prikrajšane skupine in so večinoma začasni. V smislu pravočasnosti je izvajanje paketa spodbud usmerjeno na poznejše obdobje, ker bo le polovica celotnega fiskalnega učinka opaznega v letu 2009. Medtem ko projekti javno-zasebnega partnerstva na področju prometne infrastrukture kažejo možnost za precejšnjo spodbudo gospodarstva, bo morda njihovo izvajanje preloženo zaradi upravnih in kreditnih omejitev. Na splošno bodo ukrepi spodbude verjetno pomagali ublažiti negativni učinek krize na domače povpraševanje in trg dela.
  Povezani so s srednjeročnim programom reform in priporočili, specifičnimi za posamezne države, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet. |
| --- | --- |

11.

Ob upoštevanju omejenega fiskalnega prostora za manevriranje zaradi zunanjih neravnovesij se zdi, da je omejen paket fiskalnih spodbud za leti 2009 in 2010, ki ga je sprejela Slovaška, ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. Najpomembnejši ukrepi v zvezi s prihodki vključujejo začasno povišanje neobdavčenega prihodka, višje ugodnosti za zaposlene z nizkimi prihodki, znižanje socialnih prispevkov za samozaposlene ter davčne olajšave za dejavnosti podjetij na področju raziskav in razvoja. Glavni ukrepi pri odhodkih vključujejo subvencije za projekte na področju raziskav in razvoja, ki jih izvajajo podjetja, dodatno financiranje malih in srednje velikih podjetij ter socialnih podjetij, načrt za razgradnjo avtomobilov in subvencije za ustvarjanje delovnih mest in njihovo ohranjanje. Skupen obseg ukrepov je po ocenah slovaških organov okrog 0,5 % BDP v obeh letih (2009 in 2010). Neto vpliv fiskalnih ukrepov znaša 0,4 % BDP. Poleg tega slovaški organi načrtujejo izboljšanje črpanja sredstev EU ter pospešitev izvajanja javno-zasebnega partnerstva pri gradnji avtocest. Sprejeti ukrepi so v skladu s Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, saj so osredotočeni na prikrajšane skupine in so večinoma začasni. V smislu pravočasnosti je izvajanje paketa spodbud usmerjeno na poznejše obdobje, ker bo le polovica celotnega fiskalnega učinka opaznega v letu 2009. Medtem ko projekti javno-zasebnega partnerstva na področju prometne infrastrukture kažejo možnost za precejšnjo spodbudo gospodarstva, bo morda njihovo izvajanje preloženo zaradi upravnih in kreditnih omejitev. Na splošno bodo ukrepi spodbude verjetno pomagali ublažiti negativni učinek krize na domače povpraševanje in trg dela.

Povezani so s srednjeročnim programom reform in priporočili, specifičnimi za posamezne države, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet.

| 12. | Predvidena fiskalna naravnanost je v letu 2009 rahlo ekspanzivna glede na spomladansko napoved služb Komisije iz leta 2009 zaradi izvajanja paketa finančnih spodbud. Strukturni saldo naj bi se malce izboljšal po letu 2009 zaradi načrtovane konsolidacije proračuna, zlasti zaradi znižanj odhodkov. Vendar se varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti 3 % BDP v celotnem programskem obdobju ne upošteva. Fiskalne cilje bo verjetno težko uresničiti zaradi izrazito ugodnega makroekonomskega scenarija in pomanjkanja konkretnih ukrepov za podporo načrtovanega znižanja odhodkov. |
| --- | --- |

12.

Predvidena fiskalna naravnanost je v letu 2009 rahlo ekspanzivna glede na spomladansko napoved služb Komisije iz leta 2009 zaradi izvajanja paketa finančnih spodbud. Strukturni saldo naj bi se malce izboljšal po letu 2009 zaradi načrtovane konsolidacije proračuna, zlasti zaradi znižanj odhodkov. Vendar se varnostna rezerva za preprečitev prekoračitve referenčne vrednosti 3 % BDP v celotnem programskem obdobju ne upošteva. Fiskalne cilje bo verjetno težko uresničiti zaradi izrazito ugodnega makroekonomskega scenarija in pomanjkanja konkretnih ukrepov za podporo načrtovanega znižanja odhodkov.

| 13. | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program skoraj vse obvezne in neobvezne podatke (4). |
| --- | --- |

13.

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program skoraj vse obvezne in neobvezne podatke (4).

Splošni sklep je, da bo fiskalna politika na Slovaškem v letu 2009 blago ekspanzivna, po letu 2010 pa ponovno restriktivna. Proračunske napovedi, predstavljene v programu za stabilnost, temeljijo na izrazito ugodnih makroekonomskih domnevah. Tveganja za proračunske cilje so izrazito negativna. Ekspanzivna fiskalna naravnanost v letu 2009, vključno z omejenimi ukrepi za spodbudo, se zdi primerna glede na izziv konkurenčnosti in je zato v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Vendar bo uresničevanje srednjeročnih proračunskih ciljev zahtevalo večjo strukturno konsolidacijo po letu 2009, kot je predvidena v programu. Prizadevanje za konsolidacijo je treba podpreti s konkretnimi ukrepi glede odhodkov. Poleg tega poslabšanje javnih financ pomeni tudi tveganje za dolgoročno vzdržnost. V tem okviru je ključno, da se reforma dokladnega pokojninskega stebra nadaljuje in da se prepreči ogrožanje stabilnosti v celoti naložbenega pokojninskega stebra.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Slovaška:

| (i) | izvaja protikrizne ukrepe v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, kot je načrtovano, in v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(i)

izvaja protikrizne ukrepe v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, kot je načrtovano, in v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| (ii) | zagotovi konsolidacijo v letu 2010, ko si bo gospodarstvo opomoglo, in zatem. Proračunsko strategijo in potek konsolidacije bi bilo treba podpreti s specifičnimi ukrepi za zmanjšanje odhodkov od leta 2010 naprej, kar je treba podkrepiti z uvedbo pravno zavezujočih zgornjih mej javnofinančnih odhodkov, da se zagotovi fiskalna disciplina pri manj ugodnem scenariju prihodkov; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi konsolidacijo v letu 2010, ko si bo gospodarstvo opomoglo, in zatem. Proračunsko strategijo in potek konsolidacije bi bilo treba podpreti s specifičnimi ukrepi za zmanjšanje odhodkov od leta 2010 naprej, kar je treba podkrepiti z uvedbo pravno zavezujočih zgornjih mej javnofinančnih odhodkov, da se zagotovi fiskalna disciplina pri manj ugodnem scenariju prihodkov;

| (iii) | nadaljuje reformo dokladnega pokojninskega stebra in prepreči ogrožanje stabilnosti v celoti naložbenega pokojninskega stebra glede na prihodnje izzive v zvezi s staranjem prebivalstva, da se izboljša dolgoročna vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

nadaljuje reformo dokladnega pokojninskega stebra in prepreči ogrožanje stabilnosti v celoti naložbenega pokojninskega stebra glede na prihodnje izzive v zvezi s staranjem prebivalstva, da se izboljša dolgoročna vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (sprememba v %) | PS apr. 2009 | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| KOM pomlad 2009 | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | ni navedeno |
| Inflacija po HICP (%) | PS apr. 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| KOM pomlad 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | ni navedeno |
| Proizvodna vrzel (5) (v % potencialnega BDP) | PS apr. 2009 | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| KOM pomlad 2009 (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | ni navedeno |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) | PS apr. 2009 | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| KOM pomlad 2009 | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | ni navedeno |
| Javnofinančni prihodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| KOM pomlad 2009 | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | ni navedeno |
| Javnofinančni odhodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| KOM pomlad 2009 | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | ni navedeno |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| KOM pomlad 2009 | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | ni navedeno |
| Primarni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| KOM pomlad 2009 | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | ni navedeno |
| Ciklično prilagojeni saldo (7) (v % BDP) | PS apr. 2009 | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| KOM pomlad 2009 | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | ni navedeno |
| Strukturni saldo (8) (v % BDP) | PS apr. 2009 | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| KOM pomlad 2009 | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | ni navedeno |
| Bruto javni dolg (v % BDP) | PS apr. 2009 | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| KOM pomlad 2009 | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | ni navedeno |
| KP nov. 2007 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | ni navedeno |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz aprila 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP (sprememba v %)

PS apr. 2009

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

KOM pomlad 2009

10,4

6,4

–2,6

0,7

ni navedeno

KP nov. 2007

8,8

6,8

5,8

5,0

ni navedeno

Inflacija po HICP (%)

PS apr. 2009

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

KOM pomlad 2009

1,9

3,9

2,0

2,4

ni navedeno

KP nov. 2007

1,7

2,3

2,6

2,7

ni navedeno

Proizvodna vrzel (5) (v % potencialnega BDP)

PS apr. 2009

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

KOM pomlad 2009 (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

ni navedeno

KP nov. 2007

1,8

2,3

2,1

1,4

ni navedeno

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP)

PS apr. 2009

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

KOM pomlad 2009

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

ni navedeno

KP nov. 2007

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

ni navedeno

Javnofinančni prihodki (v % BDP)

PS apr. 2009

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

KOM pomlad 2009

32,5

32,7

33,6

34,1

ni navedeno

KP nov. 2007

33,2

33,0

31,8

31,8

ni navedeno

Javnofinančni odhodki (v % BDP)

PS apr. 2009

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

KOM pomlad 2009

34,4

34,9

38,3

39,4

ni navedeno

KP nov. 2007

35,7

35,3

33,7

32,6

ni navedeno

Javnofinančni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

KOM pomlad 2009

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

ni navedeno

KP nov. 2007

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

ni navedeno

Primarni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

KOM pomlad 2009

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

ni navedeno

KP nov. 2007

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

ni navedeno

Ciklično prilagojeni saldo (7) (v % BDP)

PS apr. 2009

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

KOM pomlad 2009

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

ni navedeno

KP nov. 2007

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

ni navedeno

Strukturni saldo (8) (v % BDP)

PS apr. 2009

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

KOM pomlad 2009

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

ni navedeno

KP nov. 2007

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

ni navedeno

Bruto javni dolg (v % BDP)

PS apr. 2009

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

KOM pomlad 2009

29,4

27,6

32,2

36,3

ni navedeno

KP nov. 2007

30,6

30,8

30,5

29,5

ni navedeno

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz aprila 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm

(2)  Program pomeni nadomesten, ne v celoti razvit scenarij, ki temelji na ugodnih domnevah glede rasti za leto 2009 ter na verjetnejših domnevah za leto 2010, saj pričakuje, da bo rast BDP s 6,4 % leta 2008 padla na - 1 % leta 2009, preden se bo leta 2010 ponovno dvignila na 1 %.

(3)  V posodobljeni različici programa za konvergenco iz novembra 2007 je bilo določeno, da je treba do leta 2010 doseči strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP (tj. ciklično prilagojen in brez enkratnih ukrepov).

(4)  Manjkajo predvsem spremembe v popisih in neto pridobitve vrednostnih predmetov v oddelku o makroekonomskih možnostih. V nekaterih oddelkih manjkajo podatki iz leta 2007 (ki pa so bili na zahtevo naknadno predloženi).

(5)  Podatki o realnem BDP in inflaciji po HICP iz leta 2007 so bili predloženi obojestransko.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % in 3,9 % v tem zaporedju v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so povečanje primanjkljaja za 0,8 % BDP v letu 2007, 0,4 % BDP v letu 2009, 0,1 BDP v letih 2009 in 2010 ter zmanjšanje primanjkljaja za 0,3 % BDP v letu 2008 v skladu z najnovejšim programom ter povečanje primanjkljaja za 0,2 % BDP v letu 2008 in 0,1 % BDP v letih 2009 in 2011 v napovedih služb Komisije.

Opombe:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz aprila 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/6

---

MNENJE SVETA

z dne 7. julija 2009

o posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco, 2008–2011

2009/C 170/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2008 do 2011. |
| --- | --- |

1.

Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2008 do 2011.

| 2. | Rast BDP v Romuniji je med letoma 2002 in 2008 znašala povprečno 6,3 % letno. Ta razcvet, ki so ga podpirale tuje neposredne investicije in drugi dotoki kapitala, je povzročil pregrevanje gospodarstva in nevzdržna neravnovesja. Primanjkljaj tekočega računa je leta 2007 s 13,5 % BDP dosegel najvišjo vrednost, leta 2008 pa se je le nebistveno zmanjšal, na 12,3 % BDP. Veliko zunanje zadolževanje je spodbujala tudi prociklična fiskalna politika, pri kateri se je javnofinančni primanjkljaj več kot podvojil, z 2,5 % BDP leta 2007 na 5,4 % BDP leta 2008. V prvi polovici leta 2008 se je stopnja restriktivnosti monetarne politike znatno povečala, pri čemer so se vodilne obrestne mere večkrat zapored povečale in dosegle 10,25 % v juliju, kar je bilo posledica prevelikega domačega povpraševanja, zmanjševanja vrednosti valute in neugodnih pretresov na področju ponudbe. Od začetka leta 2009 je centralna banka vodila preudarno monetarno politiko in je od februarja 2009 vodilno obrestno mero v dveh korakih zmanjšala za skupno 75 temeljnih točk, potem ko so se zmanjšali pritiski povpraševanja in inflacijski pritiski. Svetovno gospodarsko nazadovanje in manjša pripravljenost vlagateljev, da prevzemajo tveganja, povezana z domačimi pomanjkljivostmi, sta povzročila znatno zmanjšanje dotoka kapitala v Romunijo. To je povzročilo veliko zmanjšanje rasti BDP v četrtem četrtletju leta 2008, ki ji je v prvem četrtletju leta 2009 sledilo zmanjšanje za 61⁄4 % v primerjavi s stanjem leto prej. Povečali so se tudi pritiski na menjalni tečaj, pri čemer se je vrednost RON v januarju 2009 zmanjšala za 7 %, potem ko se je v letu 2008 zmanjšala za 10 %. Da bi se ublažili učinki velikega zmanjšanja dotokov zasebnega kapitala in omogočila urejena prilagoditev zunanjega primanjkljaja, je bil Romuniji dodeljen paket velike mednarodne finančne pomoči (2) (20 milijard EUR) iz EU, Mednarodnega monetarnega sklada, Svetovne banke, Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj. Eden od temeljnih ekonomsko-političnih pogojev, povezanih s paketom, je fiskalna konsolidacija, katere cilj je postopno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2008 na 5,1 % v letu 2009, 4,1 % v letu 2010 in pod 3 % v letu 2011. Poleg tega se je romunska vlada zavezala sprejeti določene ukrepe, katerih namen je izboljšanje nadzora odhodkov in fiskalnega upravljanja in ki med drugim obsegajo prestrukturiranje sistema nadomestil v javnem sektorju, uvedbo poenotenega plačilnega sistema za javne uslužbence, reformo javnega pokojninskega sistema, zavezujoč srednjeročni proračunski okvir in ustanovitev neodvisnega fiskalnega sveta. Sprejeti bodo tudi ukrepi za izboljšanje nadzora finančnega sektorja in pospešitev strukturnih reform. |
| --- | --- |

2.

Rast BDP v Romuniji je med letoma 2002 in 2008 znašala povprečno 6,3 % letno. Ta razcvet, ki so ga podpirale tuje neposredne investicije in drugi dotoki kapitala, je povzročil pregrevanje gospodarstva in nevzdržna neravnovesja. Primanjkljaj tekočega računa je leta 2007 s 13,5 % BDP dosegel najvišjo vrednost, leta 2008 pa se je le nebistveno zmanjšal, na 12,3 % BDP. Veliko zunanje zadolževanje je spodbujala tudi prociklična fiskalna politika, pri kateri se je javnofinančni primanjkljaj več kot podvojil, z 2,5 % BDP leta 2007 na 5,4 % BDP leta 2008. V prvi polovici leta 2008 se je stopnja restriktivnosti monetarne politike znatno povečala, pri čemer so se vodilne obrestne mere večkrat zapored povečale in dosegle 10,25 % v juliju, kar je bilo posledica prevelikega domačega povpraševanja, zmanjševanja vrednosti valute in neugodnih pretresov na področju ponudbe. Od začetka leta 2009 je centralna banka vodila preudarno monetarno politiko in je od februarja 2009 vodilno obrestno mero v dveh korakih zmanjšala za skupno 75 temeljnih točk, potem ko so se zmanjšali pritiski povpraševanja in inflacijski pritiski. Svetovno gospodarsko nazadovanje in manjša pripravljenost vlagateljev, da prevzemajo tveganja, povezana z domačimi pomanjkljivostmi, sta povzročila znatno zmanjšanje dotoka kapitala v Romunijo. To je povzročilo veliko zmanjšanje rasti BDP v četrtem četrtletju leta 2008, ki ji je v prvem četrtletju leta 2009 sledilo zmanjšanje za 61⁄4 % v primerjavi s stanjem leto prej. Povečali so se tudi pritiski na menjalni tečaj, pri čemer se je vrednost RON v januarju 2009 zmanjšala za 7 %, potem ko se je v letu 2008 zmanjšala za 10 %. Da bi se ublažili učinki velikega zmanjšanja dotokov zasebnega kapitala in omogočila urejena prilagoditev zunanjega primanjkljaja, je bil Romuniji dodeljen paket velike mednarodne finančne pomoči (2) (20 milijard EUR) iz EU, Mednarodnega monetarnega sklada, Svetovne banke, Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj. Eden od temeljnih ekonomsko-političnih pogojev, povezanih s paketom, je fiskalna konsolidacija, katere cilj je postopno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2008 na 5,1 % v letu 2009, 4,1 % v letu 2010 in pod 3 % v letu 2011. Poleg tega se je romunska vlada zavezala sprejeti določene ukrepe, katerih namen je izboljšanje nadzora odhodkov in fiskalnega upravljanja in ki med drugim obsegajo prestrukturiranje sistema nadomestil v javnem sektorju, uvedbo poenotenega plačilnega sistema za javne uslužbence, reformo javnega pokojninskega sistema, zavezujoč srednjeročni proračunski okvir in ustanovitev neodvisnega fiskalnega sveta. Sprejeti bodo tudi ukrepi za izboljšanje nadzora finančnega sektorja in pospešitev strukturnih reform.

| 3. | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP zmanjšal za 4 % v letu 2009 ter da se bo povečal za 0,1 % v letu 2010 in za 2,4 % v letu 2011. Ta scenarij, ki je bil dokončan maja, je v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009; glede na nepričakovano hudo zmanjšanje rasti BDP v prvem četrtletju leta 2009 in negotovost, povezano s svetovno gospodarsko recesijo in še trajajočo korekcijo gospodarskih neravnovesij v Romuniji, se danes zdi, da temelji na nekoliko preveč optimističnih pričakovanjih glede rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične. Zdi se, da je napovedano zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa z 12,3 % BDP v letu 2008 na 7,5 % v letu 2009, 6,5 % v letu 2010 in 6,3 % v letu 2011 v skladu z napovedmi glede domačega in zunanjega povpraševanja. |
| --- | --- |

3.

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP zmanjšal za 4 % v letu 2009 ter da se bo povečal za 0,1 % v letu 2010 in za 2,4 % v letu 2011. Ta scenarij, ki je bil dokončan maja, je v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009; glede na nepričakovano hudo zmanjšanje rasti BDP v prvem četrtletju leta 2009 in negotovost, povezano s svetovno gospodarsko recesijo in še trajajočo korekcijo gospodarskih neravnovesij v Romuniji, se danes zdi, da temelji na nekoliko preveč optimističnih pričakovanjih glede rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične. Zdi se, da je napovedano zmanjšanje primanjkljaja tekočega računa z 12,3 % BDP v letu 2008 na 7,5 % v letu 2009, 6,5 % v letu 2010 in 6,3 % v letu 2011 v skladu z napovedmi glede domačega in zunanjega povpraševanja.

| 4. | Za leto 2008 je v posodobljeni različici programa primanjkljaj ocenjen na 5,4 % BDP, pri čemer je bil v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco kot cilj zastavljen primanjkljaj 2,9 % BDP. To znatno odstopanje je v glavnem posledica slabega načrtovanja in izvajanja proračuna, zaradi česar so bili tekoči odhodki, zlasti za plače v javnem sektorju in socialni transferji, bistveno večji od predvidenih. Poleg tega se preveč optimistične napovedi glede prihodkov niso uresničile, nenadno zmanjšanje zbranih prihodkov v zadnjih dveh mesecih, ki je bilo posledica upočasnitve gospodarskih dejavnosti, pa je še poslabšalo rezultate, že tako slabše od pričakovanih. |
| --- | --- |

4.

Za leto 2008 je v posodobljeni različici programa primanjkljaj ocenjen na 5,4 % BDP, pri čemer je bil v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco kot cilj zastavljen primanjkljaj 2,9 % BDP. To znatno odstopanje je v glavnem posledica slabega načrtovanja in izvajanja proračuna, zaradi česar so bili tekoči odhodki, zlasti za plače v javnem sektorju in socialni transferji, bistveno večji od predvidenih. Poleg tega se preveč optimistične napovedi glede prihodkov niso uresničile, nenadno zmanjšanje zbranih prihodkov v zadnjih dveh mesecih, ki je bilo posledica upočasnitve gospodarskih dejavnosti, pa je še poslabšalo rezultate, že tako slabše od pričakovanih.

| 5. | V posodobljeni različici programa za konvergenco je kot cilj za leto 2009 določen primanjkljaj 5,1 % BDP. Proračun za leto 2009, sprejet februarja 2009, vsebuje več ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki vsebujejo zamrznitev zaposlovanja in zmanjšanje različnih dodatkov, ki se izplačujejo v javnem sektorju, zmanjšanje odhodkov za blago, storitve in subvencije, povečanje stopnje za pokojninske prispevke za 3,3 odstotne točke in predlaganje časovnega načrta za povečanje trošarin. V rebalansu proračuna, odobrenem v aprilu 2009, je vlada sprejela dodatne fiskalne prilagoditvene ukrepe, povezane z odhodki, vključno z nadaljnjim zmanjšanjem odhodkov za plače v javnem sektorju, odhodkov za blago in storitve, delno kapitalske porabe in subvencij. Na strani prihodkov je namen ukrepov v spremenjenem proračunu za leto 2009 odpraviti nekatere davčne odbitke in olajšave (zlasti za službene avtomobile in amortizacijo prevrednotenih sredstev).
  Po drugi strani vlada načrtuje znatno povečanje javnih investicij v letu 2009 v primerjavi z letom 2008, tudi kot sredstvo podpore gospodarskemu okrevanju. Poleg tega je bilo glede na potrebo po fiskalni konsolidaciji sprejeto le omejeno število fiskalnih stimulativnih ukrepov (v znesku približno 3⁄4 % BDP), namenjenih podpori podjetjem, trgu dela in prihodkom gospodinjstev. V celoti gledano se ocenjuje, da bo splošni saldo fiskalne naravnanosti (ciklično prilagojen in brez upoštevanja enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v letu 2009, merjeno na podlagi zmanjšanja strukturnega salda za skoraj 3 % BDP, ki so ga izračunale službe Komisije ob uporabi skupno dogovorjene metodologije na podlagi informacij, zagotovljenih v programu, močno restriktiven. |
| --- | --- |

5.

V posodobljeni različici programa za konvergenco je kot cilj za leto 2009 določen primanjkljaj 5,1 % BDP. Proračun za leto 2009, sprejet februarja 2009, vsebuje več ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki vsebujejo zamrznitev zaposlovanja in zmanjšanje različnih dodatkov, ki se izplačujejo v javnem sektorju, zmanjšanje odhodkov za blago, storitve in subvencije, povečanje stopnje za pokojninske prispevke za 3,3 odstotne točke in predlaganje časovnega načrta za povečanje trošarin. V rebalansu proračuna, odobrenem v aprilu 2009, je vlada sprejela dodatne fiskalne prilagoditvene ukrepe, povezane z odhodki, vključno z nadaljnjim zmanjšanjem odhodkov za plače v javnem sektorju, odhodkov za blago in storitve, delno kapitalske porabe in subvencij. Na strani prihodkov je namen ukrepov v spremenjenem proračunu za leto 2009 odpraviti nekatere davčne odbitke in olajšave (zlasti za službene avtomobile in amortizacijo prevrednotenih sredstev).

Po drugi strani vlada načrtuje znatno povečanje javnih investicij v letu 2009 v primerjavi z letom 2008, tudi kot sredstvo podpore gospodarskemu okrevanju. Poleg tega je bilo glede na potrebo po fiskalni konsolidaciji sprejeto le omejeno število fiskalnih stimulativnih ukrepov (v znesku približno 3⁄4 % BDP), namenjenih podpori podjetjem, trgu dela in prihodkom gospodinjstev. V celoti gledano se ocenjuje, da bo splošni saldo fiskalne naravnanosti (ciklično prilagojen in brez upoštevanja enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v letu 2009, merjeno na podlagi zmanjšanja strukturnega salda za skoraj 3 % BDP, ki so ga izračunale službe Komisije ob uporabi skupno dogovorjene metodologije na podlagi informacij, zagotovljenih v programu, močno restriktiven.

| 6. | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je napredovanje k srednjeročnemu cilju strukturnega primanjkljaja 0,9 % BDP, z namenom doseči ga do leta 2012 (tj. po koncu programskega obdobja). Nominalni javnofinančni primanjkljaj naj bi se po napovedih postopno zmanjševal s 5,1 % BDP leta 2009 na 4,1 % BDP leta 2010 in na 2,9 % leta 2011. Primarni saldo ima podoben trend. Potek prilagoditve temelji na zmanjšanju odhodkov za 1,5 odstotne točke BDP, zlasti na znatnih zmanjšanjih nadomestil za zaposlene in vmesne porabe. Ta zmanjšanja so deloma izravnana z znatnim povečanjem javnih investicij kot deleža BDP. Pričakuje se, da se bodo prihodki povečali za 1,1 odstotne točke BDP, zlasti kot rezultat pričakovanega povečanja sredstev EU in povečanja prispevkov za socialno varnost v letu 2009. Za obdobje po letu 2009 program ne določa dovolj konkretnih ukrepov, na katerih naj bi temeljilo načrtovano zmanjšanje primanjkljaja, in njihovega pričakovanega proračunskega učinka, to zlasti velja za znatno zmanjšanje nadomestil za zaposlene. Bruto javni dolg je znašal 13,6 % BDP v letu 2008, v programu pa je napovedano, da bo strmo narasel na 22 % BDP v letu 2011 zaradi visokega primarnega primanjkljaja in znatnega povečanja plačil obresti, povezanih z javnim dolgom. |
| --- | --- |

6.

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je napredovanje k srednjeročnemu cilju strukturnega primanjkljaja 0,9 % BDP, z namenom doseči ga do leta 2012 (tj. po koncu programskega obdobja). Nominalni javnofinančni primanjkljaj naj bi se po napovedih postopno zmanjševal s 5,1 % BDP leta 2009 na 4,1 % BDP leta 2010 in na 2,9 % leta 2011. Primarni saldo ima podoben trend. Potek prilagoditve temelji na zmanjšanju odhodkov za 1,5 odstotne točke BDP, zlasti na znatnih zmanjšanjih nadomestil za zaposlene in vmesne porabe. Ta zmanjšanja so deloma izravnana z znatnim povečanjem javnih investicij kot deleža BDP. Pričakuje se, da se bodo prihodki povečali za 1,1 odstotne točke BDP, zlasti kot rezultat pričakovanega povečanja sredstev EU in povečanja prispevkov za socialno varnost v letu 2009. Za obdobje po letu 2009 program ne določa dovolj konkretnih ukrepov, na katerih naj bi temeljilo načrtovano zmanjšanje primanjkljaja, in njihovega pričakovanega proračunskega učinka, to zlasti velja za znatno zmanjšanje nadomestil za zaposlene. Bruto javni dolg je znašal 13,6 % BDP v letu 2008, v programu pa je napovedano, da bo strmo narasel na 22 % BDP v letu 2011 zaradi visokega primarnega primanjkljaja in znatnega povečanja plačil obresti, povezanih z javnim dolgom.

| 7. | Proračunski rezultati so v vseh programskih letih izpostavljeni tveganju, da se poslabšajo. Tveganja v letu 2009 izhajajo predvsem iz makroekonomskih obetov, ki so lahko slabši od predvidenih. Poleg tega obstajajo tveganja, povezana z učinkovitim izvajanjem načrtovanih ukrepov glede odhodkov v letu 2009, zlasti zaradi odstopanj pri plačah v javnem sektorju, ki so opazna že od začetka leta 2009, in potencialnih pritiskov na odhodke v volilnem letu. Razen tega je treba v letih 2010 in 2011 uresničevanje proračunskih ciljev podpreti s konkretnimi ukrepi. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi se delež dolga lahko povečal bolj, kot je napovedano v programu. |
| --- | --- |

7.

Proračunski rezultati so v vseh programskih letih izpostavljeni tveganju, da se poslabšajo. Tveganja v letu 2009 izhajajo predvsem iz makroekonomskih obetov, ki so lahko slabši od predvidenih. Poleg tega obstajajo tveganja, povezana z učinkovitim izvajanjem načrtovanih ukrepov glede odhodkov v letu 2009, zlasti zaradi odstopanj pri plačah v javnem sektorju, ki so opazna že od začetka leta 2009, in potencialnih pritiskov na odhodke v volilnem letu. Razen tega je treba v letih 2010 in 2011 uresničevanje proračunskih ciljev podpreti s konkretnimi ukrepi. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi se delež dolga lahko povečal bolj, kot je napovedano v programu.

| 8. | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem EU, kar je zlasti posledica razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine, kot deleža BDP, v naslednjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, je slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vzdržnostno vrzel. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, ki je že predvideno v programu, nadaljnja reforma pokojninskega sistema, ki bi omejila veliko povečevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in izboljšanje učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo bi prispevali k zmanjšanju zdaj visokih tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

8.

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem EU, kar je zlasti posledica razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine, kot deleža BDP, v naslednjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, je slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vzdržnostno vrzel. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, ki je že predvideno v programu, nadaljnja reforma pokojninskega sistema, ki bi omejila veliko povečevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in izboljšanje učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo bi prispevali k zmanjšanju zdaj visokih tveganj za vzdržnost javnih financ.

| 9. | Fiskalne primanjkljaje in procikličnost fiskalne politike v Romuniji je mogoče v glavnem razložiti s šibkim načrtovanjem in izvajanjem proračuna. V začetnih proračunih so bili prihodki pogosto precenjeni in med letom je bilo izvedenih več popravkov proračuna, pri katerih so bile povečane ravni tekočih odhodkov in sredstva preusmerjena iz kapitalske porabe v tekočo porabo. Poleg tega obstaja velika negotovost, saj je velik del porabe osredotočen na nekaj zadnjih mesecev leta. Prekoračitve primarne tekoče porabe in pomanjkljiva sestava porabe so vse bolj obremenjevale javna sredstva in zmanjševale možnosti za kapitalsko porabo, ki bi krepila rast.
  Medtem ko prekoračitve tekoče porabe odražajo odsotnost dolgoročne strategije za plače v javnem sektorju in za pokojnine, je mogoče neučinkovitost pri kapitalski porabi delno razložiti s premajhno upravno zmožnostjo za načrtovanje in izvajanje projektov javnih investicij. Za povečanje predvidljivosti javnih financ in preudarnosti načrtovanja fiskalne politike so se romunski organi v okviru plačilnobilančne pomoči EU zavezali sprejeti ukrepe za krepitev fiskalnega upravljanja. Ti ukrepi predvidevajo uvedbo zavezujočega srednjeročnega proračunskega okvira, ki bi pokrival celotno upravo in vseboval zavezujoča proračunska pravila za prihodke in odhodke ter vzpostavitev neodvisnega fiskalnega sveta. Vendar konvergenčni program ne navaja konkretnih korakov za izvajanje predvidenih ukrepov. Konvergenčni program predvideva na področju davčne uprave izboljšanje učinkovitosti pobiranja prihodkov z reformo davčne uprave in širitvijo davčne osnove v sektorjih, kot sta okolje in kmetijstvo. |
| --- | --- |

9.

Fiskalne primanjkljaje in procikličnost fiskalne politike v Romuniji je mogoče v glavnem razložiti s šibkim načrtovanjem in izvajanjem proračuna. V začetnih proračunih so bili prihodki pogosto precenjeni in med letom je bilo izvedenih več popravkov proračuna, pri katerih so bile povečane ravni tekočih odhodkov in sredstva preusmerjena iz kapitalske porabe v tekočo porabo. Poleg tega obstaja velika negotovost, saj je velik del porabe osredotočen na nekaj zadnjih mesecev leta. Prekoračitve primarne tekoče porabe in pomanjkljiva sestava porabe so vse bolj obremenjevale javna sredstva in zmanjševale možnosti za kapitalsko porabo, ki bi krepila rast.

Medtem ko prekoračitve tekoče porabe odražajo odsotnost dolgoročne strategije za plače v javnem sektorju in za pokojnine, je mogoče neučinkovitost pri kapitalski porabi delno razložiti s premajhno upravno zmožnostjo za načrtovanje in izvajanje projektov javnih investicij. Za povečanje predvidljivosti javnih financ in preudarnosti načrtovanja fiskalne politike so se romunski organi v okviru plačilnobilančne pomoči EU zavezali sprejeti ukrepe za krepitev fiskalnega upravljanja. Ti ukrepi predvidevajo uvedbo zavezujočega srednjeročnega proračunskega okvira, ki bi pokrival celotno upravo in vseboval zavezujoča proračunska pravila za prihodke in odhodke ter vzpostavitev neodvisnega fiskalnega sveta. Vendar konvergenčni program ne navaja konkretnih korakov za izvajanje predvidenih ukrepov. Konvergenčni program predvideva na področju davčne uprave izboljšanje učinkovitosti pobiranja prihodkov z reformo davčne uprave in širitvijo davčne osnove v sektorjih, kot sta okolje in kmetijstvo.

| 10. | Romunski organi so kot odgovor na finančno krizo sprejeli več ukrepov, da bi ohranili stabilnost bančnega sektorja in ublažili pritiske finančnih trgov. V shemi jamčenja bančnih vlog je bila raven bančnih vlog, ki so zajamčene, povišana z 20 000 EUR na 50 000 EUR. Da bi se izboljšal dostop malih in srednje velikih podjetij do financiranja in podprl izvoz v sedanjih razmerah, se je romunska vlada odločila, da poveča kapital dveh bank v državni lasti (CEC in EximBank) za 0,2 % BDP in vzpostavi shemo posrednega osebnega jamstva za kredite malim in srednje velikim podjetjem. Poleg tega so bile ublažene regulativne zahteve za dolgove v valuti RON, tako da so se obvezne rezerve zanje zmanjšale z 20 % na 18 %. Poleg tega so se romunski organi v okviru plačilnobilančne pomoči EU zavezali, da spremenijo zakone o bančništvu in o likvidaciji podjetij, da bi se bilo mogoče v primeru težav bank hitro in učinkovito odzivati, in da okrepijo pristojnosti Nacionalne banke Romunije za sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

10.

Romunski organi so kot odgovor na finančno krizo sprejeli več ukrepov, da bi ohranili stabilnost bančnega sektorja in ublažili pritiske finančnih trgov. V shemi jamčenja bančnih vlog je bila raven bančnih vlog, ki so zajamčene, povišana z 20 000 EUR na 50 000 EUR. Da bi se izboljšal dostop malih in srednje velikih podjetij do financiranja in podprl izvoz v sedanjih razmerah, se je romunska vlada odločila, da poveča kapital dveh bank v državni lasti (CEC in EximBank) za 0,2 % BDP in vzpostavi shemo posrednega osebnega jamstva za kredite malim in srednje velikim podjetjem. Poleg tega so bile ublažene regulativne zahteve za dolgove v valuti RON, tako da so se obvezne rezerve zanje zmanjšale z 20 % na 18 %. Poleg tega so se romunski organi v okviru plačilnobilančne pomoči EU zavezali, da spremenijo zakone o bančništvu in o likvidaciji podjetij, da bi se bilo mogoče v primeru težav bank hitro in učinkovito odzivati, in da okrepijo pristojnosti Nacionalne banke Romunije za sanacijske ukrepe.

| 11. | V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra 2008 sprejel Evropski svet, in ob upoštevanju odsotnosti fiskalnega manevrskega prostora je Romunija sprejela le omejeno število fiskalnih spodbujevalnih ukrepov v znesku približno 3⁄4 % BDP v letu 2009, katerih namen je bil podpreti dohodek gospodinjstev, podjetniški sektor in trge dela. Za podporo dohodku gospodinjstev se je vlada odločila, da za 3 mesece podaljša trajanje prejemanja nadomestila za brezposelne in da uvede „minimalno“ socialno pokojnino za upokojence z nizkimi prejemki. Ukrepi za podporo podjetniškemu sektorju vključujejo neobdavčevanje reinvestiranega dobička, podaljšanje sheme za oddajo avtomobilov v razrez in dodelitev financiranja za spodbujanje izvoza. Ukrepi na trgu dela so v glavnem usmerjeni v podpiranje poklicnega usposabljanja tako za nezaposlene kot za zaposlene. Poleg tega vlada v okviru proračuna za leto 2009 namerava znaten del porabe nameniti za javne investicije, da podpre okrevanje gospodarstva. V skladu s področji politike v priporočilih, ki jih je Svet izdal za vsako državo posebej v okviru lizbonske strategije, so se romunski organi zavezali, da v okviru plačilnobilančne pomoči EU izvedejo ukrepe strukturne reforme za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje absorpcije sredstev EU, izboljšanje poslovnega okolja in boja proti delu na črno. |
| --- | --- |

11.

V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra 2008 sprejel Evropski svet, in ob upoštevanju odsotnosti fiskalnega manevrskega prostora je Romunija sprejela le omejeno število fiskalnih spodbujevalnih ukrepov v znesku približno 3⁄4 % BDP v letu 2009, katerih namen je bil podpreti dohodek gospodinjstev, podjetniški sektor in trge dela. Za podporo dohodku gospodinjstev se je vlada odločila, da za 3 mesece podaljša trajanje prejemanja nadomestila za brezposelne in da uvede „minimalno“ socialno pokojnino za upokojence z nizkimi prejemki. Ukrepi za podporo podjetniškemu sektorju vključujejo neobdavčevanje reinvestiranega dobička, podaljšanje sheme za oddajo avtomobilov v razrez in dodelitev financiranja za spodbujanje izvoza. Ukrepi na trgu dela so v glavnem usmerjeni v podpiranje poklicnega usposabljanja tako za nezaposlene kot za zaposlene. Poleg tega vlada v okviru proračuna za leto 2009 namerava znaten del porabe nameniti za javne investicije, da podpre okrevanje gospodarstva. V skladu s področji politike v priporočilih, ki jih je Svet izdal za vsako državo posebej v okviru lizbonske strategije, so se romunski organi zavezali, da v okviru plačilnobilančne pomoči EU izvedejo ukrepe strukturne reforme za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje absorpcije sredstev EU, izboljšanje poslovnega okolja in boja proti delu na črno.

| 12. | Romunija je sprejela program proračunske konsolidacije v skladu s ciljem zmanjšanja zunanjega in notranjega neravnotežja in v skladu z zahtevami v okviru finančne podpore EU, ki jo zagotavljajo EU in drugi mednarodni posojilodajalci. V skladu s konvergenčnim programom se ocenjuje, da je fiskalna naravnanost, merjena s spremembo strukturnega salda z uporabo skupno dogovorjene metodologije, restriktivna v celotnem programskem obdobju. Ker ni fiskalnega manevrskega prostora in ker je treba popraviti ekonomska neravnotežja, se to zdi primerno. Posodobljeni program predvideva, da bo primanjkljaj večji od referenčne vrednosti 3 % BDP do leta 2011. Proračunski cilji iz programa so skladni z zavezami, sprejetimi v okviru plačilnobilančne pomoči EU, čeprav obstaja tveganje, da bodo dejanski proračunski rezultati slabši.
  Vendar konvergenčni program ne odraža jasno zavez v smislu dodatnih fiskalnih ukrepov, dogovorjenih v okviru plačilnobilančnega programa, zlasti glede nepovečevanja plač v javnem sektorju ali enakovrednega nadaljnjega zmanjševanja števila delovnih mest ter nadaljnjih zmanjševanj subvencij za javne subjekte. Poleg tega posodobljena različica programa ne odraža zavez za reformiranje ključnih parametrov pokojninskega sistema (npr. indeksacije javnih pokojnin in upokojitvene starosti), kar je bistvenega pomena za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Ne zagotavlja tudi dovolj podrobnih informacij o konkretnih ukrepih in njihovem proračunskem učinku, potrebnem za dosego ciljev zmanjševanja primanjkljaja v letih 2010 in 2011. |
| --- | --- |

12.

Romunija je sprejela program proračunske konsolidacije v skladu s ciljem zmanjšanja zunanjega in notranjega neravnotežja in v skladu z zahtevami v okviru finančne podpore EU, ki jo zagotavljajo EU in drugi mednarodni posojilodajalci. V skladu s konvergenčnim programom se ocenjuje, da je fiskalna naravnanost, merjena s spremembo strukturnega salda z uporabo skupno dogovorjene metodologije, restriktivna v celotnem programskem obdobju. Ker ni fiskalnega manevrskega prostora in ker je treba popraviti ekonomska neravnotežja, se to zdi primerno. Posodobljeni program predvideva, da bo primanjkljaj večji od referenčne vrednosti 3 % BDP do leta 2011. Proračunski cilji iz programa so skladni z zavezami, sprejetimi v okviru plačilnobilančne pomoči EU, čeprav obstaja tveganje, da bodo dejanski proračunski rezultati slabši.

Vendar konvergenčni program ne odraža jasno zavez v smislu dodatnih fiskalnih ukrepov, dogovorjenih v okviru plačilnobilančnega programa, zlasti glede nepovečevanja plač v javnem sektorju ali enakovrednega nadaljnjega zmanjševanja števila delovnih mest ter nadaljnjih zmanjševanj subvencij za javne subjekte. Poleg tega posodobljena različica programa ne odraža zavez za reformiranje ključnih parametrov pokojninskega sistema (npr. indeksacije javnih pokojnin in upokojitvene starosti), kar je bistvenega pomena za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Ne zagotavlja tudi dovolj podrobnih informacij o konkretnih ukrepih in njihovem proračunskem učinku, potrebnem za dosego ciljev zmanjševanja primanjkljaja v letih 2010 in 2011.

| 13. | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in programe za konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (3). |
| --- | --- |

13.

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in programe za konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (3).

Splošni zaključek je, da je kljub temu, da se Romunija sooča s hudim gospodarskim nazadovanjem po letih nadpovprečne gospodarske rasti, restriktivna fiskalna naravnanost, predvidena za obdobje 2009–2011, ustrezen odziv, ob upoštevanju odsotnosti fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po izravnavanju neravnotežij. V letu 2008 je bila fiskalna politika še naprej zelo prociklična, v glavnem zaradi hitrega povečevanja stroškov za plače v javnem sektorju in šibkega proračunskega upravljanja. V skladu z zavezami, ki jih je sprejela Romunija v okviru plačilnobilančne pomoči EU, nameravajo njeni organi izvesti obsežno fiskalno konsolidacijo, ki se bo začela leta 2009, temeljila bo na zmanjševanju odhodkov, njen cilj pa bo zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2011. Ob upoštevanju tveganj, povezanih z makroekonomskim scenarijem v letu 2009 in z učinkovitim izvajanjem načrtovanih ukrepov glede odhodkov ter s pomanjkanjem informacij o konkretnih ukrepih, potrebnih za podporo fiskalni konsolidaciji po letu 2009, obstaja tveganje, da bodo proračunski rezultati v programu slabši od pričakovanih. Poleg tega so predvideni ukrepi za odpravljanje šibkosti v načrtovanju in izvajanju proračuna, med drugim z izvajanjem zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira, uvedbo fiskalnih pravil in fiskalnega sveta ter prestrukturiranjem sistema nadomestil v javnem sektorju. Vendar program ne navaja konkretnih korakov za izvajanje predvidenih ukrepov za izboljšanje fiskalnega upravljanja.

Glede na zgornjo oceno in ob upoštevanju priporočil Romuniji, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki jih je Svet sprejel 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7), in potrebe, da se zagotovi vzdržna konvergenca, ter v skladu z ukrepi ekonomske politike, predvidenimi v okviru ekonomskega programa, ki se podpira s plačilnobilančno pomočjo Skupnosti, se Romunija poziva, da:

| (i) | zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2011; v ta namen izvaja fiskalne ukrepe, načrtovane v proračunu iz februarja 2009 in v spremenjenem proračunu iz aprila 2009, zlasti na področju plač v javnem sektorju in pokojninske reforme; izvede dodatne korektivne ukrepe, če bodo potrebni za dosego cilja glede primanjkljaja za leto 2009, z namenom, da zagotovi skladnost z zavezami, sprejetimi na podlagi programa, ki se podpira s plačilnobilančno pomočjo ES; opredeli ukrepe za podporo predvidenemu zmanjšanju primanjkljaja v letih 2010 in 2011, zlasti tiste, ki podpirajo načrtovano zmanjšanje odhodkov za plače v javnem sektorju; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2011; v ta namen izvaja fiskalne ukrepe, načrtovane v proračunu iz februarja 2009 in v spremenjenem proračunu iz aprila 2009, zlasti na področju plač v javnem sektorju in pokojninske reforme; izvede dodatne korektivne ukrepe, če bodo potrebni za dosego cilja glede primanjkljaja za leto 2009, z namenom, da zagotovi skladnost z zavezami, sprejetimi na podlagi programa, ki se podpira s plačilnobilančno pomočjo ES; opredeli ukrepe za podporo predvidenemu zmanjšanju primanjkljaja v letih 2010 in 2011, zlasti tiste, ki podpirajo načrtovano zmanjšanje odhodkov za plače v javnem sektorju;

| (ii) | izvede konkretne korake v smeri predvidene krepitve fiskalnega upravljanja in preglednosti, zlasti vzpostavi zavezujoč srednjeročni proračunski okvir, ustanovi neodvisni fiskalni svet, uvede omejitve za spremembe proračuna med letom in določi fiskalna pravila ter prestrukturira sistem nadomestil v javnem sektorju, vključno s plačami in dodatki; na področju davčne uprave izboljša učinkovitost pobiranja prihodkov z reformo davčne uprave in širitvijo davčne osnove; |
| --- | --- |

(ii)

izvede konkretne korake v smeri predvidene krepitve fiskalnega upravljanja in preglednosti, zlasti vzpostavi zavezujoč srednjeročni proračunski okvir, ustanovi neodvisni fiskalni svet, uvede omejitve za spremembe proračuna med letom in določi fiskalna pravila ter prestrukturira sistem nadomestil v javnem sektorju, vključno s plačami in dodatki; na področju davčne uprave izboljša učinkovitost pobiranja prihodkov z reformo davčne uprave in širitvijo davčne osnove;

| (iii) | pospeši reformo pokojninskega sistema (zlasti glede indeksacije pokojnin in upokojitvene starosti), z namenom, da omeji znatno rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in omeji tveganja za vzdržnost javnih financ ter izboljša učinkovitost porabe na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(iii)

pospeši reformo pokojninskega sistema (zlasti glede indeksacije pokojnin in upokojitvene starosti), z namenom, da omeji znatno rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in omeji tveganja za vzdržnost javnih financ ter izboljša učinkovitost porabe na področju zdravstvenega varstva;

| (iv) | okrepi ponudbeno stran gospodarstva, tako da doseže otipljiv napredek pri izvajanju strukturnih reform, zlasti tako, da krepi učinkovitost in racionalizacijo javne uprave, izboljša poslovno okolje, preprečuje delo na črno ter povečuje absorpcijo sredstev EU in izboljšuje uporabo slednjih. |
| --- | --- |

(iv)

okrepi ponudbeno stran gospodarstva, tako da doseže otipljiv napredek pri izvajanju strukturnih reform, zlasti tako, da krepi učinkovitost in racionalizacijo javne uprave, izboljša poslovno okolje, preprečuje delo na črno ter povečuje absorpcijo sredstev EU in izboljšuje uporabo slednjih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (spremembe v %) | KP jun. 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| KOM pomlad 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP (v %) | KP jun. 2009 | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| KOM pomlad 2009 | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4) (v % potencialnega BDP) | KP jun. 2009 | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| KOM pomlad 2009 (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (v % BDP) | KP jun. 2009 | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| KOM pomlad 2009 | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki (v % BDP) | KP jun. 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| KOM pomlad 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki (v % BDP) | KP jun. 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| KOM pomlad 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP jun. 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| KOM pomlad 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo (v % BDP) | KP jun. 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| KOM pomlad 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo1 (4) (v % BDP) | KP jun. 2009 | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM pomlad 2009 | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)(v % BDP) | KP jun. 2009 | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM pomlad 2009 | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg (v % BDP) | KP jun. 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| KOM pomlad 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP (spremembe v %)

KP jun. 2009

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

KOM pomlad 2009

6,2

7,1

–4,0

0,0

ni podatkov

KP dec. 2007

6,1

6,5

6,1

5,8

ni podatkov

Inflacija po HICP (v %)

KP jun. 2009

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

KOM pomlad 2009

4,9

7,9

5,8

3,5

ni podatkov

KP dec. 2007

4,8

5,7

4,0

3,3

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4) (v % potencialnega BDP)

KP jun. 2009

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

KOM pomlad 2009 (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

ni podatkov

KP dec. 2007

2,1

2,1

1,8

1,1

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (v % BDP)

KP jun. 2009

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

KOM pomlad 2009

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

ni podatkov

KP dec. 2007

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

ni podatkov

Javnofinančni prihodki (v % BDP)

KP jun. 2009

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

KOM pomlad 2009

34,0

33,1

33,4

33,3

ni podatkov

KP dec. 2007

37,4

39,8

39,9

40,8

ni podatkov

Javnofinančni odhodki (v % BDP)

KP jun. 2009

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

KOM pomlad 2009

36,6

38,5

38,5

38,9

ni podatkov

KP dec. 2007

40,3

42,7

42,8

43,2

ni podatkov

Javnofinančni saldo (v % BDP)

KP jun. 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

KOM pomlad 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

ni podatkov

KP dec. 2007

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

ni podatkov

Primarni saldo (v % BDP)

KP jun. 2009

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

KOM pomlad 2009

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

ni podatkov

KP dec. 2007

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo1 (4) (v % BDP)

KP jun. 2009

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM pomlad 2009

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

ni podatkov

KP dec. 2007

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

ni podatkov

Strukturni saldo (6)(v % BDP)

KP jun. 2009

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM pomlad 2009

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

ni podatkov

KP dec. 2007

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

ni podatkov

Bruto javni dolg (v % BDP)

KP jun. 2009

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

KOM pomlad 2009

12,7

13,6

18,2

22,7

ni podatkov

KP dec. 2007

11,9

13,6

14,2

14,9

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm

(2)  Glej Odločbo Sveta 2009/458/ES z dne 6. maja 2009 o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji in Odločbo Sveta 2009/459/ES z dne 6. maja 2009 o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji.

(3)  Zlasti manjkajo podatki o številu delovnih ur, splošnih javnofinančnih odhodkih po funkcijah in več podatkov glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % in 3,2 %, v tem zaporedju, v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim konvergenčnim programom 0,2 % BDP za zmanjšanje primanjkljaja v letu 2007 in 0 % za obdobje 2008–2011, po napovedih služb Komisije iz pomladi 2009 pa znašajo 0,2 % BDP za zmanjšanje primanjkljaja v letu 2007 in 0 % za obdobje 2008–2010.

Vir:

Konvergenčni program (KP); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Primera COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 170/03

Komisija se je 16. julija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5522. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5522. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Primera COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 170/04

Komisija se je 29. junija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5532. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5532. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. julija 2009

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4223 |
| JPY | japonski jen | 134,10 |
| DKK | danska krona | 7,4464 |
| GBP | funt šterling | 0,86530 |
| SEK | švedska krona | 10,8925 |
| CHF | švicarski frank | 1,5186 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,9515 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,815 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 271,30 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7005 |
| PLN | poljski zlot | 4,2525 |
| RON | romunski leu | 4,2368 |
| TRY | turška lira | 2,1360 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7438 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5689 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,0229 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1647 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0491 |
| KRW | južnokorejski won | 1 774,19 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,1587 |
| CNY | kitajski juan | 9,7153 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3340 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 301,78 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0378 |
| PHP | filipinski peso | 68,161 |
| RUB | ruski rubelj | 44,1100 |
| THB | tajski bat | 48,351 |
| BRL | brazilski real | 2,7010 |
| MXN | mehiški peso | 18,8597 |
| INR | indijska rupija | 68,8960 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4223

JPY

japonski jen

134,10

DKK

danska krona

7,4464

GBP

funt šterling

0,86530

SEK

švedska krona

10,8925

CHF

švicarski frank

1,5186

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,9515

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,815

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

271,30

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7005

PLN

poljski zlot

4,2525

RON

romunski leu

4,2368

TRY

turška lira

2,1360

AUD

avstralski dolar

1,7438

CAD

kanadski dolar

1,5689

HKD

hongkonški dolar

11,0229

NZD

novozelandski dolar

2,1647

SGD

singapurski dolar

2,0491

KRW

južnokorejski won

1 774,19

ZAR

južnoafriški rand

11,1587

CNY

kitajski juan

9,7153

HRK

hrvaška kuna

7,3340

IDR

indonezijska rupija

14 301,78

MYR

malezijski ringit

5,0378

PHP

filipinski peso

68,161

RUB

ruski rubelj

44,1100

THB

tajski bat

48,351

BRL

brazilski real

2,7010

MXN

mehiški peso

18,8597

INR

indijska rupija

68,8960

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/14

---

Izvleček odločbe glede Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

2009/C 170/06

PODALJŠANJE OPRAVLJANJA NALOGE UPRAVITELJEV KAUPTHING BANKE LUXEMBOURG S.A.

S sodbo, izrečeno 22. junija 2009, drugi senat okrožnega sodišča Luxembourg v Luksemburgu, ki je pristojen za gospodarske zadeve, na javni obravnavi in potem, ko je na zaprti seji poslušal izjave upraviteljev in zastopnika delniške družbe Kaupthing Bank Luxembourg S.A., predstavnikov nadzorne komisije finančnega sektorja in predstavnika Ministrstva za javno upravo, dopolnjuje sodbi, ki ju je okrožno sodišče Luxembourg v Luksemburgu izreklo 9. in 31. oktobra 2008, sodbo, ki jo Prizivno sodišče Luxembourga izreklo 28. januarja 2009, ter sodbo z dne 2. aprila 2009, in sicer:

| „— | upravitelji so pooblaščeni, da potrdijo izpolnitev pogojev, katerim je zavezan načrt prestrukturiranja, |
| --- | --- |

„—

upravitelji so pooblaščeni, da potrdijo izpolnitev pogojev, katerim je zavezan načrt prestrukturiranja,

| — | upravitelji imajo pravico odobriti spremembe tehnične narave pogodb, ki so del načrta prestrukturiranja, in pogojev (Terms and Conditions) obveznosti ali popraviti očitne napake, ki so izključno materialne narave; |
| --- | --- |

—

upravitelji imajo pravico odobriti spremembe tehnične narave pogodb, ki so del načrta prestrukturiranja, in pogojev (Terms and Conditions) obveznosti ali popraviti očitne napake, ki so izključno materialne narave;

| — | do glasovanja o projektu razdružitve Banke imajo upravitelji pravico zaključiti pogajanja glede pravne strukture SPV KI Securities, ki še niso zaključena v predloženem projektu, zlasti glede dodelitve pravic in obveznosti v okviru SPV KI Securities eni od dveh družb, ki bo nastala z razdružitvijo Banke; |
| --- | --- |

—

do glasovanja o projektu razdružitve Banke imajo upravitelji pravico zaključiti pogajanja glede pravne strukture SPV KI Securities, ki še niso zaključena v predloženem projektu, zlasti glede dodelitve pravic in obveznosti v okviru SPV KI Securities eni od dveh družb, ki bo nastala z razdružitvijo Banke;

| — | ko sodišče uradno potrdi načrt prestrukturiranja, lahko koristi ugodnosti samo Banka; kateri koli porok, garant in druge osebe, ki so podelile poroštva vseh vrst v dobro prestrukturiranih upnikov v zvezi z vsem prestrukturiranim dolgom ali delom dolga, načrta prestrukturiranja ne morejo izkoristiti; imenuje za sekvestra družbo z omejeno odgovornostjo PricewaterhouseCoopers, ki jo zastopa Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX in odvetnika Franza FAYOT-a, z nalogo odpreti fiduciarni račun pri luksemburški banki, kamor se bodo nakazovala sredstva države in AGDL, ter da z državo in AGDL določi podrobnosti delovanja navedenega računa; ugotavlja, da se bo odgoditev plačil Banke končala istočasno, ko bodo delničarji odobrili projekt razdružitve Banke, kar bo privedlo do prenehanja Banke brez likvidacije.“ |
| --- | --- |

—

ko sodišče uradno potrdi načrt prestrukturiranja, lahko koristi ugodnosti samo Banka; kateri koli porok, garant in druge osebe, ki so podelile poroštva vseh vrst v dobro prestrukturiranih upnikov v zvezi z vsem prestrukturiranim dolgom ali delom dolga, načrta prestrukturiranja ne morejo izkoristiti; imenuje za sekvestra družbo z omejeno odgovornostjo PricewaterhouseCoopers, ki jo zastopa Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX in odvetnika Franza FAYOT-a, z nalogo odpreti fiduciarni račun pri luksemburški banki, kamor se bodo nakazovala sredstva države in AGDL, ter da z državo in AGDL določi podrobnosti delovanja navedenega računa; ugotavlja, da se bo odgoditev plačil Banke končala istočasno, ko bodo delničarji odobrili projekt razdružitve Banke, kar bo privedlo do prenehanja Banke brez likvidacije.“

Ugovor zoper sodbo ali ugovor tretjega ni mogoč.

Upravitelji

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l, ki ga zastopa Emmanuelle Caruel-Henniaux, in Franz Fayot

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 22.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 170/07

| 1. | Komisija je 13. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje 3i Group plc („3i Group“, Združeno kraljestvo) ter podjetji H.I.G Europe Capital Partners, L.P. in Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., ki pripadata skupini skladov H.I.G. Capital („H.I.G. Capital“, Združene države Amerike), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Volnay B.V. (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje 3i Group plc („3i Group“, Združeno kraljestvo) ter podjetji H.I.G Europe Capital Partners, L.P. in Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., ki pripadata skupini skladov H.I.G. Capital („H.I.G. Capital“, Združene države Amerike), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Volnay B.V. (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za 3i Group: podjetje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za 3i Group: podjetje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala,

| — | za H.I.G. Capital: podjetje, dejavno na področju naložb v zasebni kapital, |
| --- | --- |

—

za H.I.G. Capital: podjetje, dejavno na področju naložb v zasebni kapital,

| — | za Volnay B.V.: založništvo revij in zagotavljanje oglaševalskega prostora na Nizozemskem. |
| --- | --- |

—

za Volnay B.V.: založništvo revij in zagotavljanje oglaševalskega prostora na Nizozemskem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---