# Europos Sąjungos C 192/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.192.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 192 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. rugpjūčio 15d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.192.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 192

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. rugpjūčio 15d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2009/C 192/01 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos | 1 |
| 2009/C 192/02 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų | 6 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2009/C 192/01

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos

1

2009/C 192/02

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų

6

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 192/03 | Euro kursas | 14 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 192/04 | Sprendimo, susijusio su banko Banco Privado Português, S.A. taikomomis reorganizavimo priemonėmis, kurių imtasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 3 straipsnį (toliau – Direktyva 2001/24/EB), ištrauka | 15 |
| 2009/C 192/05 | Ištrauka iš sprendimo dėl Kaupthing Bank hf., priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo | 16 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 192/03

Euro kursas

14

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 192/04

Sprendimo, susijusio su banko Banco Privado Português, S.A. taikomomis reorganizavimo priemonėmis, kurių imtasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 3 straipsnį (toliau – Direktyva 2001/24/EB), ištrauka

15

2009/C 192/05

Ištrauka iš sprendimo dėl Kaupthing Bank hf., priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo

16

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 192/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 192/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 19 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2009/C 192/08 | Pranešimas asmenims ir subjektams, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 747/2009 įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir sustiprinimo 11 ir 15 straipsniuose numatytus sąrašus | 20 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 192/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

18

2009/C 192/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

19

KITI AKTAI

Komisija

2009/C 192/08

Pranešimas asmenims ir subjektams, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 747/2009 įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir sustiprinimo 11 ir 15 straipsniuose numatytus sąrašus

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/1

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos

2009/C 192/01

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 286 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

Rekomendacija dėl Reglamento dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos dalinio pakeitimo

| 1. | 1998 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 2533/98) (1). Siekiant, kad šis reglamentas išliktų veiksminga priemonė Europos centrinių bankų sistemos (toliau – ECBS) statistinės informacijos rinkimo uždaviniams vykdyti, šiuo metu svarstomi tam tikri daliniai jo pakeitimai. 2008 m. rugsėjo 15 d. Europos centrinio banko (toliau – ECB) valdančioji taryba vienbalsiai priėmė Rekomendaciją (2) (toliau – rekomendacija) dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 (3). |
| --- | --- |

1.

1998 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 2533/98) (1). Siekiant, kad šis reglamentas išliktų veiksminga priemonė Europos centrinių bankų sistemos (toliau – ECBS) statistinės informacijos rinkimo uždaviniams vykdyti, šiuo metu svarstomi tam tikri daliniai jo pakeitimai. 2008 m. rugsėjo 15 d. Europos centrinio banko (toliau – ECB) valdančioji taryba vienbalsiai priėmė Rekomendaciją (2) (toliau – rekomendacija) dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 (3).

| 2. | 2009 m. vasario 4 d. Taryba priėmė sprendimą pasikonsultuoti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (toliau – EDAPP) ir paprašė jo pateikti savo nuomonę (4). Būtina pabrėžti, kad toks konsultavimasis dokumentą nagrinėjant Nuolatinių atstovų komitete, nors nėra įprastas, yra numatytas Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnyje ir 46 straipsnio d punkte. |
| --- | --- |

2.

2009 m. vasario 4 d. Taryba priėmė sprendimą pasikonsultuoti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (toliau – EDAPP) ir paprašė jo pateikti savo nuomonę (4). Būtina pabrėžti, kad toks konsultavimasis dokumentą nagrinėjant Nuolatinių atstovų komitete, nors nėra įprastas, yra numatytas Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnyje ir 46 straipsnio d punkte.

| 3. | Svarbiausi Reglamento (EB) Nr. 2533/98 straipsniai, kuriuos siūloma keisti, yra 1, 2, 3 (iš dalies) ir 8 straipsniai. Nors 8 straipsnis yra konkrečiai skirtas konfidencialumo režimui, EDAPP nuomone, kiti straipsniai taip pat gali turėti įtakos asmens duomenų apsaugai, todėl jie čia taip pat analizuojami. |
| --- | --- |

3.

Svarbiausi Reglamento (EB) Nr. 2533/98 straipsniai, kuriuos siūloma keisti, yra 1, 2, 3 (iš dalies) ir 8 straipsniai. Nors 8 straipsnis yra konkrečiai skirtas konfidencialumo režimui, EDAPP nuomone, kiti straipsniai taip pat gali turėti įtakos asmens duomenų apsaugai, todėl jie čia taip pat analizuojami.

| 4. | Galiausiai nagrinėjant šią rekomendaciją taip pat turi būti atsižvelgta į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (5), dėl kurio EDAPP taip pat yra pateikęs nuomonę (6). Abu dokumentai yra tarpusavyje susiję. Tokia sąsaja tarp šių dviejų reglamentų reiškia, kaip pabrėžta pastarojoje nuomonėje, kad svarbu užtikrinti Europos statistikos sistemos ir ECBS glaudų bendradarbiavimą ir tinkamą jų veiksmų koordinavimą, kartu išsaugant atitinkamas valdymo struktūras. EDAPP toje nuomonėje taip pat pateikė informaciją apie tai, kaip jis aiškina konfidencialumo ir anonimiškumo sąvokas statistikos srityje. Šios analizės teiginiai tebegalioja. |
| --- | --- |

4.

Galiausiai nagrinėjant šią rekomendaciją taip pat turi būti atsižvelgta į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (5), dėl kurio EDAPP taip pat yra pateikęs nuomonę (6). Abu dokumentai yra tarpusavyje susiję. Tokia sąsaja tarp šių dviejų reglamentų reiškia, kaip pabrėžta pastarojoje nuomonėje, kad svarbu užtikrinti Europos statistikos sistemos ir ECBS glaudų bendradarbiavimą ir tinkamą jų veiksmų koordinavimą, kartu išsaugant atitinkamas valdymo struktūras. EDAPP toje nuomonėje taip pat pateikė informaciją apie tai, kaip jis aiškina konfidencialumo ir anonimiškumo sąvokas statistikos srityje. Šios analizės teiginiai tebegalioja.

II.   PASIŪLYMO ANALIZĖ

Statistinė informacija

| 5. | EDAPP palankiai vertina tai, kad siūlomuose pakeitimuose pateikiama konkreti nuoroda į duomenų apsaugos teisinę sistemą. Iš tikrųjų, šiuo metu galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 2533/98 daroma nuoroda tik į Direktyvą 95/46/EB, dabar siūloma, kad 8 straipsnio 8 dalyje būtų pateikta nuoroda ir į Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, nes pastarasis dokumentas konkrečiau skirtas ECB, kaip europinės institucijos, veiklai. |
| --- | --- |

5.

EDAPP palankiai vertina tai, kad siūlomuose pakeitimuose pateikiama konkreti nuoroda į duomenų apsaugos teisinę sistemą. Iš tikrųjų, šiuo metu galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 2533/98 daroma nuoroda tik į Direktyvą 95/46/EB, dabar siūloma, kad 8 straipsnio 8 dalyje būtų pateikta nuoroda ir į Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, nes pastarasis dokumentas konkrečiau skirtas ECB, kaip europinės institucijos, veiklai.

| 6. | Be to, ši nuostata patvirtina Reglamento (EB) Nr. 45/2001 34 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta: „Pagal 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos 8 straipsnio 8 dalį tas reglamentas yra taikomas nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB“. Atsižvelgiant į tai, ši nuostata taip pat nedaro įtakos Reglamento (EB) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

6.

Be to, ši nuostata patvirtina Reglamento (EB) Nr. 45/2001 34 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta: „Pagal 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos 8 straipsnio 8 dalį tas reglamentas yra taikomas nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB“. Atsižvelgiant į tai, ši nuostata taip pat nedaro įtakos Reglamento (EB) Nr. 45/2001.

| 7. | Kaip paaiškinta rekomendacijos įžangoje, jos pagrindinis tikslas – peržiūrėti Reglamento (EB) Nr. 2533/98 taikymo sritį, kad reglamentas išliktų veiksminga ECB priemonė ECBS statistinės informacijos rinkimo uždaviniams vykdyti. Tuo taip pat turėtų būti užtikrinta, kad ECB nuolat turėtų galimybę gauti reikiamos kokybės (ir) visiems ECBS uždavinius atlikti reikalingą statistinę informaciją. |
| --- | --- |

7.

Kaip paaiškinta rekomendacijos įžangoje, jos pagrindinis tikslas – peržiūrėti Reglamento (EB) Nr. 2533/98 taikymo sritį, kad reglamentas išliktų veiksminga ECB priemonė ECBS statistinės informacijos rinkimo uždaviniams vykdyti. Tuo taip pat turėtų būti užtikrinta, kad ECB nuolat turėtų galimybę gauti reikiamos kokybės (ir) visiems ECBS uždavinius atlikti reikalingą statistinę informaciją.

| 8. | Nors sąvoka „statistinė informacija“ plačiai vartojama tiek Reglamente (EB) Nr. 2533/98, tiek ECB priimtoje rekomendacijoje, EDAPP pažymi, jog sąvoka „statistinė informacija“ nėra apibrėžta nė viename tų dokumentų, išskyrus tam tikrą nuorodą atskaitomybės reikalavimų sąvokos apibrėžtyje (Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 1 dalis). EDAPP nuomone, šios sąvokos apimtis turėtų būti patikslinta atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 visų pirma todėl, kad statistinė informacija gali apimti ne tik juridinių, betir fizinių asmenų (taip pat vadinamų „atramine atskaitomybės visuma“) duomenis. Todėl asmens duomenys, kaip ši sąvoka suprantama Reglamente (EB) Nr. 45/2001, gali būti renkami ir, nors tie duomenys būtų tvarkomi kaip statistiniai duomenys, jie vis dar galėtų būti fizinių asmenų, kurių tapatybę galima nustatyti (t. y. nustatyti netiesiogiai pagal kodą arba dėl to, kad jie susiję su labai nedideliu skaičiumi asmenų, kuriems būdingos aiškios charakteristikos), duomenys. Be to, šią sąvoką apibrėžti svarbu ir dėl to, kad rekomendacijoje nagrinėjama galimybė suteikti mokslinio tyrimo įstaigoms prieigą prie konfidencialios statistinės informacijos, „kuri neleidžia tiesiogiai nustatyti tapatybę“ (8 straipsnio 4 dalis), arba, formuluojant pozityvų teiginį – kuri vis dėlto leidžia netiesiogiai nustatyti tapatybę. |
| --- | --- |

8.

Nors sąvoka „statistinė informacija“ plačiai vartojama tiek Reglamente (EB) Nr. 2533/98, tiek ECB priimtoje rekomendacijoje, EDAPP pažymi, jog sąvoka „statistinė informacija“ nėra apibrėžta nė viename tų dokumentų, išskyrus tam tikrą nuorodą atskaitomybės reikalavimų sąvokos apibrėžtyje (Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 1 dalis). EDAPP nuomone, šios sąvokos apimtis turėtų būti patikslinta atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 visų pirma todėl, kad statistinė informacija gali apimti ne tik juridinių, betir fizinių asmenų (taip pat vadinamų „atramine atskaitomybės visuma“) duomenis. Todėl asmens duomenys, kaip ši sąvoka suprantama Reglamente (EB) Nr. 45/2001, gali būti renkami ir, nors tie duomenys būtų tvarkomi kaip statistiniai duomenys, jie vis dar galėtų būti fizinių asmenų, kurių tapatybę galima nustatyti (t. y. nustatyti netiesiogiai pagal kodą arba dėl to, kad jie susiję su labai nedideliu skaičiumi asmenų, kuriems būdingos aiškios charakteristikos), duomenys. Be to, šią sąvoką apibrėžti svarbu ir dėl to, kad rekomendacijoje nagrinėjama galimybė suteikti mokslinio tyrimo įstaigoms prieigą prie konfidencialios statistinės informacijos, „kuri neleidžia tiesiogiai nustatyti tapatybę“ (8 straipsnio 4 dalis), arba, formuluojant pozityvų teiginį – kuri vis dėlto leidžia netiesiogiai nustatyti tapatybę.

| 9. | EDAPP laikosi nuomonės, jog ši sąvoka galėtų būti interpretuojama panašiai kaip pasiūlyme dėl reglamento dėl Europos statistikos (tame dokumente ji apibrėžiama kaip „įvairaus pavidalo statistika, apimanti pagrindinius duomenis, rodiklius, ataskaitas ir metaduomenis“). Vis dėlto ECB atveju statistinės informacijos sąvoka turėtų apimti tik tuos su fiziniais ir juridiniais asmenimis susijusius duomenis, kurių tvarkymas patenka į ECB kompetencijos sritį. EDAPP siūlo, kad ši sąvoka būtų išsamiau paaiškinta konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

9.

EDAPP laikosi nuomonės, jog ši sąvoka galėtų būti interpretuojama panašiai kaip pasiūlyme dėl reglamento dėl Europos statistikos (tame dokumente ji apibrėžiama kaip „įvairaus pavidalo statistika, apimanti pagrindinius duomenis, rodiklius, ataskaitas ir metaduomenis“). Vis dėlto ECB atveju statistinės informacijos sąvoka turėtų apimti tik tuos su fiziniais ir juridiniais asmenimis susijusius duomenis, kurių tvarkymas patenka į ECB kompetencijos sritį. EDAPP siūlo, kad ši sąvoka būtų išsamiau paaiškinta konstatuojamosiose dalyse.

Tikslas

| 10. | Rekomendacijos aiškinamajame memorandume nurodyta, kad galiojanti statistinės informacijos rinkimo sistema grindžiama tiesioginiu ryšiu tarp atraminės atskaitomybės visumos (fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems taikomi atskaitomybės reikalavimai) ir konkrečių statistikos rūšių (kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 2 dalyje). ECB teigimu, ši sistema tapo neveiksminga, nes siekiant kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą, duomenys vis dažniau renkami tik vieną kartą ir naudojami įvairiems statistikos tikslams. Todėl ECB siūlo išplėsti tikslus nurodant orientacinį visų statistikos tikslų, kuriems iš atraminės atskaitomybės visumos gali būti renkama statistika, sąrašą. |
| --- | --- |

10.

Rekomendacijos aiškinamajame memorandume nurodyta, kad galiojanti statistinės informacijos rinkimo sistema grindžiama tiesioginiu ryšiu tarp atraminės atskaitomybės visumos (fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems taikomi atskaitomybės reikalavimai) ir konkrečių statistikos rūšių (kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 2 dalyje). ECB teigimu, ši sistema tapo neveiksminga, nes siekiant kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą, duomenys vis dažniau renkami tik vieną kartą ir naudojami įvairiems statistikos tikslams. Todėl ECB siūlo išplėsti tikslus nurodant orientacinį visų statistikos tikslų, kuriems iš atraminės atskaitomybės visumos gali būti renkama statistika, sąrašą.

| 11. | EDAPP atkreipė dėmesį į tai, kodėl paprašyta išplėsti tikslus, tačiau pabrėžia, kad vienu iš Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytų principų siekiama tikslų apribojimo. Šiuo principu teigiama, jog asmens duomenys turi būti tvarkomi apibrėžtais, aiškiais ir teisėtais tikslais, ir po to negali būti tvarkomi taip, kad tai būtų nesuderinama su šiais tikslais. Šis 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas principas toliau paaiškinamas taip: „tolesnis surinktų asmens duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar mokslinio tyrimo tikslais nėra laikomas neatitinkančiu nustatytų tikslų, jeigu duomenų valdytojas nustato tinkamas apsaugos priemones, visų pirma tam, kad užtikrintų, jog duomenys nebus tvarkomi jokiais kitais tikslais arba naudojami pateisinti konkretaus asmens atžvilgiu taikomas priemones ar priimamus sprendimus“. |
| --- | --- |

11.

EDAPP atkreipė dėmesį į tai, kodėl paprašyta išplėsti tikslus, tačiau pabrėžia, kad vienu iš Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytų principų siekiama tikslų apribojimo. Šiuo principu teigiama, jog asmens duomenys turi būti tvarkomi apibrėžtais, aiškiais ir teisėtais tikslais, ir po to negali būti tvarkomi taip, kad tai būtų nesuderinama su šiais tikslais. Šis 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas principas toliau paaiškinamas taip: „tolesnis surinktų asmens duomenų tvarkymas istoriniais, statistiniais ar mokslinio tyrimo tikslais nėra laikomas neatitinkančiu nustatytų tikslų, jeigu duomenų valdytojas nustato tinkamas apsaugos priemones, visų pirma tam, kad užtikrintų, jog duomenys nebus tvarkomi jokiais kitais tikslais arba naudojami pateisinti konkretaus asmens atžvilgiu taikomas priemones ar priimamus sprendimus“.

| 12. | Atsižvelgdamas į rekomendacijos aiškinamajame memorandume aprašytus faktus EDAPP konstatuoja, kad galiojanti praktika neatitinka Reglamento (EB) Nr. 45/2001, kadangi duomenys toliau buvo tvarkomi tikslais, kurie nėra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2533/98. Jei būtų nustatytas „orientacinis“ tikslų, viršijančių Reglamento (EB) Nr. 2533/98 nuostatas, sąrašas, nebūtų visiškai laikomasi tikslų apribojimo principo, nustatyto Reglamente (EB) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

12.

Atsižvelgdamas į rekomendacijos aiškinamajame memorandume aprašytus faktus EDAPP konstatuoja, kad galiojanti praktika neatitinka Reglamento (EB) Nr. 45/2001, kadangi duomenys toliau buvo tvarkomi tikslais, kurie nėra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2533/98. Jei būtų nustatytas „orientacinis“ tikslų, viršijančių Reglamento (EB) Nr. 2533/98 nuostatas, sąrašas, nebūtų visiškai laikomasi tikslų apribojimo principo, nustatyto Reglamente (EB) Nr. 45/2001.

| 13. | Tačiau šiuo klausimu pateiktose pastabose ECB pabrėžia, kad Reglamentas (EB) Nr. 2533/98 tebėra „bendrasis reglamentas“, kuriame nustatoma atraminė atskaitomybės visuma (subjektai, iš kurių ECB potencialiai gali rinkti duomenis, reikalingus savo užduotims vykdyti). Kad galėtų atskaitingiems agentams faktiškai nustatyti prievolę teikti duomenis, ECB turi parengti specialiai tam skirtą teisės aktą, kuriame būtų apibrėžiama tiek konkreti atskaitomybės visuma, tiek konkretūs atskaitomybės reikalavimai. |
| --- | --- |

13.

Tačiau šiuo klausimu pateiktose pastabose ECB pabrėžia, kad Reglamentas (EB) Nr. 2533/98 tebėra „bendrasis reglamentas“, kuriame nustatoma atraminė atskaitomybės visuma (subjektai, iš kurių ECB potencialiai gali rinkti duomenis, reikalingus savo užduotims vykdyti). Kad galėtų atskaitingiems agentams faktiškai nustatyti prievolę teikti duomenis, ECB turi parengti specialiai tam skirtą teisės aktą, kuriame būtų apibrėžiama tiek konkreti atskaitomybės visuma, tiek konkretūs atskaitomybės reikalavimai.

| 14. | EDAPP nuomone, atliekant bet kokį su šiuo aspektu susijusį reglamento pakeitimą turėtų būti patikslinta, kokiu mastu ateityje bus tvarkomi duomenys, arba bent aiškiau nustatyti įprasti į ECB kompetencijos sritį patenkantys tikslai. Todėl EDAPP neprieštarauja tam, kad būtų nustatyta daugiau tikslų, kuriais renkama statistinė informacija, tačiau siūlo išbraukti visas nuorodas į orientacinio tikslų sąrašo nustatymą. Be to, reglamente galėtų būti patvirtinta, kad jokiu ECB teisės aktu, apibrėžiančiu konkrečią atskaitomybės visumą ir konkrečius atskaitomybės reikalavimus, nebus siekiama kitų tikslų, nei tie, kurie priklauso tiksliai apibrėžtai ECB kompetencijos sričiai. |
| --- | --- |

14.

EDAPP nuomone, atliekant bet kokį su šiuo aspektu susijusį reglamento pakeitimą turėtų būti patikslinta, kokiu mastu ateityje bus tvarkomi duomenys, arba bent aiškiau nustatyti įprasti į ECB kompetencijos sritį patenkantys tikslai. Todėl EDAPP neprieštarauja tam, kad būtų nustatyta daugiau tikslų, kuriais renkama statistinė informacija, tačiau siūlo išbraukti visas nuorodas į orientacinio tikslų sąrašo nustatymą. Be to, reglamente galėtų būti patvirtinta, kad jokiu ECB teisės aktu, apibrėžiančiu konkrečią atskaitomybės visumą ir konkrečius atskaitomybės reikalavimus, nebus siekiama kitų tikslų, nei tie, kurie priklauso tiksliai apibrėžtai ECB kompetencijos sričiai.

| 15. | Be to, siekiant aiškumo, EDAPP negali sutikti su rekomendacijos aiškinamajame memorandume ECB pateikiamu paaiškinimu, kuriame teigiama, kad „informacija tampa statistine informacija, jei ji naudojama statistikai rengti, nesvarbu, kokiam tikslui ji buvo iš pradžių surinkta“. Toks aiškinimas nepriimtinas pagal tikslų apribojimo principą. Akivaizdu, jog asmens duomenys renkami pirmiausia vienu ar keletu konkrečių tikslų ir gali būti vėliau naudojami (kitais) statistiniais tikslais, jeigu taikomos atitinkamos apsaugos priemonės (žr. 11 punkte nurodytą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio 1 dalies b punktą). |
| --- | --- |

15.

Be to, siekiant aiškumo, EDAPP negali sutikti su rekomendacijos aiškinamajame memorandume ECB pateikiamu paaiškinimu, kuriame teigiama, kad „informacija tampa statistine informacija, jei ji naudojama statistikai rengti, nesvarbu, kokiam tikslui ji buvo iš pradžių surinkta“. Toks aiškinimas nepriimtinas pagal tikslų apribojimo principą. Akivaizdu, jog asmens duomenys renkami pirmiausia vienu ar keletu konkrečių tikslų ir gali būti vėliau naudojami (kitais) statistiniais tikslais, jeigu taikomos atitinkamos apsaugos priemonės (žr. 11 punkte nurodytą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio 1 dalies b punktą).

| 16. | Galiausiai EDAPP pažymi, kad tikslo apribojimo principas jau pabrėžtas siūlomame 8 straipsnio 4 dalies a punkte, kuriame teigiama, kad „(...) ECBS naudoja jai perduotą konfidencialią statistinę informaciją tik ECBS uždaviniams vykdyti, išskyrus bet kurią iš šių aplinkybių: a) jeigu atskaitingasis agentas arba kitas juridinis asmuo, fizinis asmuo, subjektas arba filialas, kurių tapatybė gali būti nustatyta, yra davę tiesioginį savo sutikimą minėtą statistinę informaciją naudoti kitiems tikslams“. Reikalaudamas aiškaus sutikimo dėl naudojimo kitais nei iš pradžių numatyta tikslais ECB pripažįsta, kad turėtų būti taikomas tikslų apribojimo principas. |
| --- | --- |

16.

Galiausiai EDAPP pažymi, kad tikslo apribojimo principas jau pabrėžtas siūlomame 8 straipsnio 4 dalies a punkte, kuriame teigiama, kad „(...) ECBS naudoja jai perduotą konfidencialią statistinę informaciją tik ECBS uždaviniams vykdyti, išskyrus bet kurią iš šių aplinkybių: a) jeigu atskaitingasis agentas arba kitas juridinis asmuo, fizinis asmuo, subjektas arba filialas, kurių tapatybė gali būti nustatyta, yra davę tiesioginį savo sutikimą minėtą statistinę informaciją naudoti kitiems tikslams“. Reikalaudamas aiškaus sutikimo dėl naudojimo kitais nei iš pradžių numatyta tikslais ECB pripažįsta, kad turėtų būti taikomas tikslų apribojimo principas.

Mokėjimų statistiniai duomenys

| 17. | Be to, nagrinėdamas siūlomą orientacinį tikslų, kuriais iš atraminės atskaitomybės visumos gali būti renkama statistika, sąrašą, EDAPP atkreipė dėmesį į tai, kad rekomendacijoje (2 straipsnio 1 dalies pakeitimas) esamas su „mokėjimo sistemų statistika“ susijęs tikslas papildomas sąvoka „mokėjimų statistika“. Tai reiškia, kad statistiniai duomenys, kurie bus renkami, apims duomenis, susijusius su atskirais mokėjimais, sudarančiais mokėjimo sistemų statistikos dalį (t. y. mokėjimų infrastruktūra). Papildomai įtraukus mokėjimų statistiką, tampa dar svarbiau užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos taisyklių. |
| --- | --- |

17.

Be to, nagrinėdamas siūlomą orientacinį tikslų, kuriais iš atraminės atskaitomybės visumos gali būti renkama statistika, sąrašą, EDAPP atkreipė dėmesį į tai, kad rekomendacijoje (2 straipsnio 1 dalies pakeitimas) esamas su „mokėjimo sistemų statistika“ susijęs tikslas papildomas sąvoka „mokėjimų statistika“. Tai reiškia, kad statistiniai duomenys, kurie bus renkami, apims duomenis, susijusius su atskirais mokėjimais, sudarančiais mokėjimo sistemų statistikos dalį (t. y. mokėjimų infrastruktūra). Papildomai įtraukus mokėjimų statistiką, tampa dar svarbiau užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos taisyklių.

| 18. | EDAPP supranta, kad pagal EB sutarties 105 straipsnio 2 dalį ECBS suteikiami įgaliojimai skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą ir todėl nustatant ECB politiką gali reikėti turėti išsamią informaciją apie mokėjimų infrastruktūras ir mokėjimus, atliktus naudojantis tomis infrastruktūromis, tačiau šie įgaliojimai turėtų būti apriboti tuo, kas yra būtina ECB politikai nustatyti, ir neturėtų sudaryti galimybės rinkti finansinę informaciją, susijusią su fiziniais asmenimis, kuriuos tapatybę galima (tiesiogiai ar netiesiogiai) nustatyti. EDAPP supranta, kad svarbu rinkti informaciją apie pačius mokėjimus, pavyzdžiui, duomenis apie mokėjimus kredito kortele hipotetinės analizės tikslais ar mokėjimų balanso tikslais, tačiau jis norėtų pabrėžti, kad gaunant apibendrintus su kredito kortelėmis susijusius duomenis tiesiogiai iš fizinių asmenų ar iš kredito kortelių bendrovių ir (arba) mokėjimo sistemų operatorių, tuose duomenyse vis tiek gali būti asmeninės informacijos apie fizinius asmenis. |
| --- | --- |

18.

EDAPP supranta, kad pagal EB sutarties 105 straipsnio 2 dalį ECBS suteikiami įgaliojimai skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą ir todėl nustatant ECB politiką gali reikėti turėti išsamią informaciją apie mokėjimų infrastruktūras ir mokėjimus, atliktus naudojantis tomis infrastruktūromis, tačiau šie įgaliojimai turėtų būti apriboti tuo, kas yra būtina ECB politikai nustatyti, ir neturėtų sudaryti galimybės rinkti finansinę informaciją, susijusią su fiziniais asmenimis, kuriuos tapatybę galima (tiesiogiai ar netiesiogiai) nustatyti. EDAPP supranta, kad svarbu rinkti informaciją apie pačius mokėjimus, pavyzdžiui, duomenis apie mokėjimus kredito kortele hipotetinės analizės tikslais ar mokėjimų balanso tikslais, tačiau jis norėtų pabrėžti, kad gaunant apibendrintus su kredito kortelėmis susijusius duomenis tiesiogiai iš fizinių asmenų ar iš kredito kortelių bendrovių ir (arba) mokėjimo sistemų operatorių, tuose duomenyse vis tiek gali būti asmeninės informacijos apie fizinius asmenis.

| 19. | Tačiau ECB pareiškė, kad jeigu konkrečiais atvejais dėl tam tikrų priežasčių reikės tvarkyti tokius mokėjimų statistinius duomenis, jis laikysis taikytinos duomenų apsaugos teisinės sistemos. Tai apima poreikį įsitikinti tvarkymo būtinybe ir užtikrinti, kad bus imtasi saugumo priemonių. |
| --- | --- |

19.

Tačiau ECB pareiškė, kad jeigu konkrečiais atvejais dėl tam tikrų priežasčių reikės tvarkyti tokius mokėjimų statistinius duomenis, jis laikysis taikytinos duomenų apsaugos teisinės sistemos. Tai apima poreikį įsitikinti tvarkymo būtinybe ir užtikrinti, kad bus imtasi saugumo priemonių.

Atskaitomybės visuma

| 20. | Kaip ir Komisija savo nuomonėje dėl rekomendacijos (7), EDAPP pripažįsta būtinybę, apie kurią rekomendacijoje pareiškė ECB, patikslinti atraminės atskaitomybės visumos taikymo sritį. ECB tai pagrindžia tuo, kad „finansų rinkos tampa vis sudėtingesnės, nuolat auga įvairių rūšių finansinių tarpininkų, pavyzdžiui, pinigų finansinių institucijų, draudimo korporacijų ir finansinių priemonių korporacijų, finansinių sandorių ir balanso pozicijų tarpusavio ryšiai“. |
| --- | --- |

20.

Kaip ir Komisija savo nuomonėje dėl rekomendacijos (7), EDAPP pripažįsta būtinybę, apie kurią rekomendacijoje pareiškė ECB, patikslinti atraminės atskaitomybės visumos taikymo sritį. ECB tai pagrindžia tuo, kad „finansų rinkos tampa vis sudėtingesnės, nuolat auga įvairių rūšių finansinių tarpininkų, pavyzdžiui, pinigų finansinių institucijų, draudimo korporacijų ir finansinių priemonių korporacijų, finansinių sandorių ir balanso pozicijų tarpusavio ryšiai“.

| 21. | Kartu tai gali reikšti, kad ECB reikia palyginamų, dažnai ir laiku pateikiamų šių subsektorių statistinių duomenų, kad jis galėtų toliau vykdyti savo užduotis. Tačiau atlikus tokius atraminės atskaitomybės visumos pakeitimus, įvairūs ECBS dalyvaujantys subjektai turės rinkti vis daugiau informacijos. Kad būtų išvengta nereikalingo duomenų rinkimo, EDAPP pabrėžia, jog ECB ketina užtikrinti rinksiąs būtiną statistinę informaciją tik tuo atveju, jeigu to teikiami privalumai viršys išlaidas ir jeigu šios informacijos nebus surinkusios kitos įstaigos. |
| --- | --- |

21.

Kartu tai gali reikšti, kad ECB reikia palyginamų, dažnai ir laiku pateikiamų šių subsektorių statistinių duomenų, kad jis galėtų toliau vykdyti savo užduotis. Tačiau atlikus tokius atraminės atskaitomybės visumos pakeitimus, įvairūs ECBS dalyvaujantys subjektai turės rinkti vis daugiau informacijos. Kad būtų išvengta nereikalingo duomenų rinkimo, EDAPP pabrėžia, jog ECB ketina užtikrinti rinksiąs būtiną statistinę informaciją tik tuo atveju, jeigu to teikiami privalumai viršys išlaidas ir jeigu šios informacijos nebus surinkusios kitos įstaigos.

| 22. | Tačiau tam, kad būtų užtikrintas duomenų kokybės principo laikymasis ir būtų renkama kuo mažiau duomenų, EDAPP nuomone, turėtų būti nustatyta speciali procedūra, skirta užtikrinti, kad informacijos nėra surinkusios kitos įstaigos. ECB patvirtino, kad šiuo metu ESS (Eurostatas) ir ECB diskutuoja, siekdami parengti procedūras, skirtas toliau skatinti bendradarbiavimą ir kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą. EDAPP nuomone, toks bendradarbiavimas turėtų būti toliau plėtojamas. |
| --- | --- |

22.

Tačiau tam, kad būtų užtikrintas duomenų kokybės principo laikymasis ir būtų renkama kuo mažiau duomenų, EDAPP nuomone, turėtų būti nustatyta speciali procedūra, skirta užtikrinti, kad informacijos nėra surinkusios kitos įstaigos. ECB patvirtino, kad šiuo metu ESS (Eurostatas) ir ECB diskutuoja, siekdami parengti procedūras, skirtas toliau skatinti bendradarbiavimą ir kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą. EDAPP nuomone, toks bendradarbiavimas turėtų būti toliau plėtojamas.

Keitimasis konfidencialia informacija

| 23. | Rekomendacijoje iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnis įtraukiant kelis statistikos principus, įskaitant statistinių duomenų konfidencialumo principą. Be to, joje iš dalies keičiamas 8 straipsnyje nustatytas konfidencialumo režimas. Taip tekstas yra suderinamas su pasiūlymo dėl Reglamento dėl Europos statistikos turiniu. Kaip jau buvo pabrėžta šiame tekste, būtina galiojančias statistinių duomenų, kuriuos naudoja Europos statistikos sistema (ESS) ir ECBS, konfidencialumo taisykles padaryti lankstesnes. Rekomendacijoje pasiūlytu nauju režimu dar kartą pasisakoma apie šią būtinybę, teigiant, kad siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą pasikeitimą reikalinga statistine informacija, teisinėje sistemoje turėtų būti numatyta, kad tokie duomenys gali būti perduodami, jeigu tai būtina Europos statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti. |
| --- | --- |

23.

Rekomendacijoje iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnis įtraukiant kelis statistikos principus, įskaitant statistinių duomenų konfidencialumo principą. Be to, joje iš dalies keičiamas 8 straipsnyje nustatytas konfidencialumo režimas. Taip tekstas yra suderinamas su pasiūlymo dėl Reglamento dėl Europos statistikos turiniu. Kaip jau buvo pabrėžta šiame tekste, būtina galiojančias statistinių duomenų, kuriuos naudoja Europos statistikos sistema (ESS) ir ECBS, konfidencialumo taisykles padaryti lankstesnes. Rekomendacijoje pasiūlytu nauju režimu dar kartą pasisakoma apie šią būtinybę, teigiant, kad siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą pasikeitimą reikalinga statistine informacija, teisinėje sistemoje turėtų būti numatyta, kad tokie duomenys gali būti perduodami, jeigu tai būtina Europos statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti.

| 24. | EDAPP jau turėjo progą paaiškinti savo poziciją dėl konfidencialių duomenų perdavimo tarp ESS ir ECBS (8). EDAPP manė, kad toks duomenų perdavimas tarp Eurostato ir ECB vyksta laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 7 ir 8 straipsniuose numatytų būtinybės sąlygų. Dėl siūlomų pakeitimų EDAPP patvirtina, kad toks perdavimas gali būti atliekamas, tačiau tik statistikos tikslais ir užtikrinant apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Šis aspektas galėtų būti dar labiau pabrėžtas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 pakeitimu. 8 straipsnio 3 dalyje jau numatytos tam tikros priemonės, tačiau EDAPP siūlo papildyti, pavyzdžiui, tokia nuostata: atskaitingiems agentams pranešama, kad tolesnis duomenų perdavimas bus galimas tik statistikos tikslais, o šią statistinę informaciją gaunantiems asmenims primenama apie konfidencialų šios statistinės informacijos pobūdį. |
| --- | --- |

24.

EDAPP jau turėjo progą paaiškinti savo poziciją dėl konfidencialių duomenų perdavimo tarp ESS ir ECBS (8). EDAPP manė, kad toks duomenų perdavimas tarp Eurostato ir ECB vyksta laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 7 ir 8 straipsniuose numatytų būtinybės sąlygų. Dėl siūlomų pakeitimų EDAPP patvirtina, kad toks perdavimas gali būti atliekamas, tačiau tik statistikos tikslais ir užtikrinant apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Šis aspektas galėtų būti dar labiau pabrėžtas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 pakeitimu. 8 straipsnio 3 dalyje jau numatytos tam tikros priemonės, tačiau EDAPP siūlo papildyti, pavyzdžiui, tokia nuostata: atskaitingiems agentams pranešama, kad tolesnis duomenų perdavimas bus galimas tik statistikos tikslais, o šią statistinę informaciją gaunantiems asmenims primenama apie konfidencialų šios statistinės informacijos pobūdį.

Prieiga prie netiesiogiai identifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos mokslinių tyrimų tikslais

| 25. | EDAPP atkreipia dėmesį į tai, kad prieigos prie netiesiogiai identifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos mokslinių tyrimų tikslais atžvilgiu ECB laikosi požiūrio, kad tokia prieiga leidžiama laikantis griežtų kondifencialumo apsaugos priemonių. 8 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad būtina iš anksto gauti tiesioginį informaciją pateikusios nacionalinės valdžios institucijos sutikimą. |
| --- | --- |

25.

EDAPP atkreipia dėmesį į tai, kad prieigos prie netiesiogiai identifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos mokslinių tyrimų tikslais atžvilgiu ECB laikosi požiūrio, kad tokia prieiga leidžiama laikantis griežtų kondifencialumo apsaugos priemonių. 8 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad būtina iš anksto gauti tiesioginį informaciją pateikusios nacionalinės valdžios institucijos sutikimą.

| 26. | Dėl netiesiogiai identifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos EDAPP norėtų pabrėžti, kad Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punkte pateikiama tokia asmens duomenų apibrėžtis: „asmens duomenys reiškia bet kurią informaciją, susijusią su asmeniu (duomenų subjektu), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta, yra tas asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta tiesiogiai ar netiesiogiai, ypač pasinaudojus nurodytu asmens identifikavimo kodu arba vienu ar keliais to asmens fizinei, fiziologinei, protinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei būdingais veiksniais“. |
| --- | --- |

26.

Dėl netiesiogiai identifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos EDAPP norėtų pabrėžti, kad Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punkte pateikiama tokia asmens duomenų apibrėžtis: „asmens duomenys reiškia bet kurią informaciją, susijusią su asmeniu (duomenų subjektu), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta, yra tas asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta tiesiogiai ar netiesiogiai, ypač pasinaudojus nurodytu asmens identifikavimo kodu arba vienu ar keliais to asmens fizinei, fiziologinei, protinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei būdingais veiksniais“.

| 27. | Be to, savo nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir darbuotojų sveikatą bei saugą (9) EDAPP nurodė, kad „netiesioginis identifikavimas“ yra susijęs su anonimiškumu statistikos požiūriu. Nors duomenų apsaugos požiūriu anonimiškumo sąvoka būtų taikoma duomenims, kurių subjekto tapatybės nebeįmanoma nustatyti (žr. Direktyvos 95/46/EB 26 konstatuojamąją dalį), statistiniu požiūriu anoniminiai duomenys yra duomenys, kurių subjekto tapatybės neįmanoma tiesiogiai nustatyti. |
| --- | --- |

27.

Be to, savo nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir darbuotojų sveikatą bei saugą (9) EDAPP nurodė, kad „netiesioginis identifikavimas“ yra susijęs su anonimiškumu statistikos požiūriu. Nors duomenų apsaugos požiūriu anonimiškumo sąvoka būtų taikoma duomenims, kurių subjekto tapatybės nebeįmanoma nustatyti (žr. Direktyvos 95/46/EB 26 konstatuojamąją dalį), statistiniu požiūriu anoniminiai duomenys yra duomenys, kurių subjekto tapatybės neįmanoma tiesiogiai nustatyti.

| 28. | Todėl ši apibrėžtis reiškia, kad tebebūtų įmanoma netiesiogiai identifikuoti statistinės informacijos subjektą, o duomenų tvarkymui ir toliau būtų taikomi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimai. Šiuo požiūriu 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyta, kad asmens duomenys turi būti „saugomi tokia forma, kad duomenų subjektų tapatybes būtų galima nustatyti ne ilgiau, nei tai yra reikalinga tais tikslais, dėl kurių duomenys buvo surinkti arba po to tvarkomi. Bendrijos institucija ar įstaiga nustato, kad asmens duomenys, kurie istoriniais, statistiniais ar mokslinio tyrimo tikslais turi būti saugomi ilgiau, būtų saugomi tik tokia forma, kuri neleistų nustatyti asmens tapatybės, arba, jeigu tai neįmanoma, tik su užkoduota duomenų subjektų tapatybe. Bet kuriuo atveju asmens duomenys neturi būti naudojami kitais tikslais, išskyrus istorinius, statistinius ar mokslinio tyrimo tikslus.“ |
| --- | --- |

28.

Todėl ši apibrėžtis reiškia, kad tebebūtų įmanoma netiesiogiai identifikuoti statistinės informacijos subjektą, o duomenų tvarkymui ir toliau būtų taikomi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimai. Šiuo požiūriu 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyta, kad asmens duomenys turi būti „saugomi tokia forma, kad duomenų subjektų tapatybes būtų galima nustatyti ne ilgiau, nei tai yra reikalinga tais tikslais, dėl kurių duomenys buvo surinkti arba po to tvarkomi. Bendrijos institucija ar įstaiga nustato, kad asmens duomenys, kurie istoriniais, statistiniais ar mokslinio tyrimo tikslais turi būti saugomi ilgiau, būtų saugomi tik tokia forma, kuri neleistų nustatyti asmens tapatybės, arba, jeigu tai neįmanoma, tik su užkoduota duomenų subjektų tapatybe. Bet kuriuo atveju asmens duomenys neturi būti naudojami kitais tikslais, išskyrus istorinius, statistinius ar mokslinio tyrimo tikslus.“

| 29. | Todėl tokios prieigos mokslinių tyrimų tikslais atveju EDAPP mano, kad statistinė informacija turėtų būti pateikta tokiu būdu, kad atskaitingojo agento nebūtų galima tiesiogiai ar netiesiogiai identifikuoti atsižvelgiant į visas atitinkamas priemones, kuriomis gali pagrįstai naudotis trečioji šalis. |
| --- | --- |

29.

Todėl tokios prieigos mokslinių tyrimų tikslais atveju EDAPP mano, kad statistinė informacija turėtų būti pateikta tokiu būdu, kad atskaitingojo agento nebūtų galima tiesiogiai ar netiesiogiai identifikuoti atsižvelgiant į visas atitinkamas priemones, kuriomis gali pagrįstai naudotis trečioji šalis.

III.   IŠVADA

| 30. | EDAPP atkreipia dėmesį į siekį pagerinti ESS ir ECBS vykdomą keitimąsi statistine informacija ir prieigą mokslinių tyrimų tikslais. Palankiai vertinama tai, kad toks keitimasis ir tokia prieiga galimi tik užtikrinant griežtą duomenų konfidencialumą, tačiau būtina kai kuriais aspektais tiksliau išaiškinti vartojamus terminus ir sąvokas, susijusias su tokiu keitimusi ir prieiga. |
| --- | --- |

30.

EDAPP atkreipia dėmesį į siekį pagerinti ESS ir ECBS vykdomą keitimąsi statistine informacija ir prieigą mokslinių tyrimų tikslais. Palankiai vertinama tai, kad toks keitimasis ir tokia prieiga galimi tik užtikrinant griežtą duomenų konfidencialumą, tačiau būtina kai kuriais aspektais tiksliau išaiškinti vartojamus terminus ir sąvokas, susijusias su tokiu keitimusi ir prieiga.

| 31. | EDAPP turėtų tokių pastabų dėl pateiktos rekomendacijos ir būsimo Reglamento (EB) Nr. 2533/98 pakeitimo:






  — | reglamento konstatuojamosiose dalyse turėtų būti tiksliau išaiškinta „statistinės informacijos sąvoka“, nes Reglamente (EB) Nr. 2533/98 vartojama statistinės informacijos sąvoka turėtų būti apribota statistiniais duomenimis apie fizinius ir juridinius asmenis, kurie tvarkomi ECB kompetencijos srityje, |
| --- | --- | --- |

31.

EDAPP turėtų tokių pastabų dėl pateiktos rekomendacijos ir būsimo Reglamento (EB) Nr. 2533/98 pakeitimo:

—

reglamento konstatuojamosiose dalyse turėtų būti tiksliau išaiškinta „statistinės informacijos sąvoka“, nes Reglamente (EB) Nr. 2533/98 vartojama statistinės informacijos sąvoka turėtų būti apribota statistiniais duomenimis apie fizinius ir juridinius asmenis, kurie tvarkomi ECB kompetencijos srityje,

| — | EDAPP neprieštarauja dėl to, kad tvarkymo tikslai išplėsti, tačiau prieštarauja tokiam tikslų sąrašui, kuris būtų orientacinis ir nepakankamai tikslus, |
| --- | --- |

—

EDAPP neprieštarauja dėl to, kad tvarkymo tikslai išplėsti, tačiau prieštarauja tokiam tikslų sąrašui, kuris būtų orientacinis ir nepakankamai tikslus,

| — | turėtų būti užtikrinta, kad renkant mokėjimų statistinius duomenis būtų visapusiškai taikoma duomenų apsaugos sistema; paprastai neturėtų būti leidžiama rinkti finansinę informaciją, susijusią su fiziniais asmenimis, kuriuos įmanoma nustatyti (tiesiogiai ar netiesiogiai), išskyrus atvejus, kai duomenų tvarkymo būtinybė aiškiai parodyta, o apsaugos priemonės įgyvendintos, |
| --- | --- |

—

turėtų būti užtikrinta, kad renkant mokėjimų statistinius duomenis būtų visapusiškai taikoma duomenų apsaugos sistema; paprastai neturėtų būti leidžiama rinkti finansinę informaciją, susijusią su fiziniais asmenimis, kuriuos įmanoma nustatyti (tiesiogiai ar netiesiogiai), išskyrus atvejus, kai duomenų tvarkymo būtinybė aiškiai parodyta, o apsaugos priemonės įgyvendintos,

| — | turėtų būti toliau plėtojamas ESS ir ECBS bendradarbiavimas, kad būtų užtikrintas duomenų kokybės principo laikymasis ir būtų renkama kuo mažiau duomenų, |
| --- | --- |

—

turėtų būti toliau plėtojamas ESS ir ECBS bendradarbiavimas, kad būtų užtikrintas duomenų kokybės principo laikymasis ir būtų renkama kuo mažiau duomenų,

| — | turėtų būti užtikrinta, kad prieiga prie informacijos mokslinių tyrimų tikslais būtų suteikta tokiu būdu, kad atskaitingojo agento nebūtų galima tiesiogiai ar netiesiogiai identifikuoti atsižvelgiant į visas atitinkamas priemones, kuriomis gali pagrįstai naudotis trečioji šalis. |
| --- | --- |

—

turėtų būti užtikrinta, kad prieiga prie informacijos mokslinių tyrimų tikslais būtų suteikta tokiu būdu, kad atskaitingojo agento nebūtų galima tiesiogiai ar netiesiogiai identifikuoti atsižvelgiant į visas atitinkamas priemones, kuriomis gali pagrįstai naudotis trečioji šalis.

Priimta Briuselyje, 2009 m. balandžio 8 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  OL C 251, 2008 10 3, p. 1.

2

(3)  Tokių pakeitimų priėmimo tvarka grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 107 straipsnio 6 dalimi ir Europos centrinių bankų sistemos bei Europos centrinio banko statuto atitinkamai 5 straipsnio 4 dalimi bei 41 straipsniu.

3

(4)  2008 m. spalio 13 d. Taryba taip pat kreipėsi konsultacijos į Komisiją, kuri 2009 m. sausio 13 d. pateikė Komisijos nuomonę (dok. COM(2008) 898 galutinis).

4

(5)  COM(2007) 625 galutinis, 2007 10 16.

5

(6)  OL C 308, 2008 12 3, p. 1.

6

(7)  2009 m. sausio 13 d. Komisijos nuomonė COM(2008) 898 galutinis.

7

(8)  Žr. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonės dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Statistikos (COM(2007) 625 galutinis) 27 punktą.

8

(9)  OL C 295/1, 2007 12 7, žr. 14–18 punktus.

9

---

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/6

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų

2009/C 192/02

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 286 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. EDAPP nusiųstą prašymą pateikti nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

Pasiūlymas dėl direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų

| 1. | 2008 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų (toliau – pasiūlymas) (1). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį Komisija, norėdama pasikonsultuoti, nusiuntė pasiūlymą EDAPP. |
| --- | --- |

1.

2008 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų (toliau – pasiūlymas) (1). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį Komisija, norėdama pasikonsultuoti, nusiuntė pasiūlymą EDAPP.

| 2. | Pasiūlymu siekiama užtikrinti aukštus transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartus, kad būtų garantuotas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis. Konkrečiai pasiūlyme:






  — | Nustatomi pagrindiniai kokybės ir saugos reikalavimai, reikalingi valstybių narių transplantacijos sistemoms, ir numatoma sukurti ar paskirti kompetentingą nacionalinę instituciją, kuri užtikrintų šių reikalavimų laikymąsi. Šiuo tikslu bus sudarytos nacionalinės kokybės programos, taikomos žmogaus organų įsigijimui ir perdavimui visose valstybėse narėse, be kita ko, įskaitant pranešimo apie rimtus nepageidaujamus reiškinius ir reakcijas sistemą bei atsekamumo mechanizmą siekiant užtikrinti, kad visus organus būtų galima atsekti nuo jų donorystės iki gavimo ir atvirkščiai. |
| --- | --- | --- |

2.

Pasiūlymu siekiama užtikrinti aukštus transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartus, kad būtų garantuotas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis. Konkrečiai pasiūlyme:

—

Nustatomi pagrindiniai kokybės ir saugos reikalavimai, reikalingi valstybių narių transplantacijos sistemoms, ir numatoma sukurti ar paskirti kompetentingą nacionalinę instituciją, kuri užtikrintų šių reikalavimų laikymąsi. Šiuo tikslu bus sudarytos nacionalinės kokybės programos, taikomos žmogaus organų įsigijimui ir perdavimui visose valstybėse narėse, be kita ko, įskaitant pranešimo apie rimtus nepageidaujamus reiškinius ir reakcijas sistemą bei atsekamumo mechanizmą siekiant užtikrinti, kad visus organus būtų galima atsekti nuo jų donorystės iki gavimo ir atvirkščiai.

| — | Numatoma organų donorų ir recipientų apsauga. Visų pirma gyvų donorų atžvilgiu į pasiūlymą įtraukiamos donorų sveikatos įvertinimo priemonės ir išsami informacija apie su donoryste susijusią riziką, numatoma sukurti gyvų donorų registrus, numatomos priemonės altruistiškai ir savanoriškai gyvų donorų organų donorystei užtikrinti. |
| --- | --- |

—

Numatoma organų donorų ir recipientų apsauga. Visų pirma gyvų donorų atžvilgiu į pasiūlymą įtraukiamos donorų sveikatos įvertinimo priemonės ir išsami informacija apie su donoryste susijusią riziką, numatoma sukurti gyvų donorų registrus, numatomos priemonės altruistiškai ir savanoriškai gyvų donorų organų donorystei užtikrinti.

| — | Sudaromos palankesnės sąlygos valstybių narių bendradarbiavimui ir tarpvalstybiniam keitimuisi organais (taip pat tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių), sunorminamas atitinkamos informacijos apie organų savybes rinkimas ir sukuriamas informacijos perdavimo mechanizmas. |
| --- | --- |

—

Sudaromos palankesnės sąlygos valstybių narių bendradarbiavimui ir tarpvalstybiniam keitimuisi organais (taip pat tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių), sunorminamas atitinkamos informacijos apie organų savybes rinkimas ir sukuriamas informacijos perdavimo mechanizmas.

| 3. | Siekdamos įgyvendinti siūlomą organų donorystės ir transplantacijos schemą įvairių valstybių narių įgaliotosioms organizacijoms ir sveikatos priežiūros specialistams reikės tvarkyti asmens duomenis apie organų donorų ir organų gavėjų sveikatą (sveikatos duomenis). Šie duomenys laikomi neskelbtinais, todėl jiems taikomos griežtesnės duomenų apsaugos taisyklės, nustatytos Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnyje dėl ypatingų duomenų kategorijų. |
| --- | --- |

3.

Siekdamos įgyvendinti siūlomą organų donorystės ir transplantacijos schemą įvairių valstybių narių įgaliotosioms organizacijoms ir sveikatos priežiūros specialistams reikės tvarkyti asmens duomenis apie organų donorų ir organų gavėjų sveikatą (sveikatos duomenis). Šie duomenys laikomi neskelbtinais, todėl jiems taikomos griežtesnės duomenų apsaugos taisyklės, nustatytos Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnyje dėl ypatingų duomenų kategorijų.

| 4. | Konkrečiau, donorų duomenis tvarko organus įsigyjančios organizacijos, kurios rengia donorų ir organų apibūdinimus, tokiu būdu nustatydamos, ar konkretus organas tinka transplantacijai (šių duomenų sąrašas pateikiamas pasiūlymo priede). Recipientų (pacientų) duomenis tvarko transplantacijos centrai, kuriuose tokios operacijos yra atliekamos. Nors recipientui donoro (ir atvirkščiai) duomenys nepateikiami, reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos užtikrintų visišką organo atsekamumą nuo donoro iki recipiento (ir atvirkščiai); tai turėtų būti įmanoma ir tarpvalstybinio keitimosi organais atveju. |
| --- | --- |

4.

Konkrečiau, donorų duomenis tvarko organus įsigyjančios organizacijos, kurios rengia donorų ir organų apibūdinimus, tokiu būdu nustatydamos, ar konkretus organas tinka transplantacijai (šių duomenų sąrašas pateikiamas pasiūlymo priede). Recipientų (pacientų) duomenis tvarko transplantacijos centrai, kuriuose tokios operacijos yra atliekamos. Nors recipientui donoro (ir atvirkščiai) duomenys nepateikiami, reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos užtikrintų visišką organo atsekamumą nuo donoro iki recipiento (ir atvirkščiai); tai turėtų būti įmanoma ir tarpvalstybinio keitimosi organais atveju.

Konsultavimasis su EDAPP

| 5. | EDAPP palankiai vertina tai, kad vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsniu su juo konsultuojamasi ir kad tai yra nurodyta pasiūlymo preambulėje. |
| --- | --- |

5.

EDAPP palankiai vertina tai, kad vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsniu su juo konsultuojamasi ir kad tai yra nurodyta pasiūlymo preambulėje.

| 6. | Pasiūlymu bus paspartintos organų donorystės ir transplantacijos procedūros, o galiausiai – padidės galimybės gauti organų ir sumažės organų laukiančių asmenų mirštamumas. Šiuo pasiūlymu papildoma galiojanti teisinė sistema, reglamentuojanti žmogaus biologinių medžiagų naudojimą (2). Be to, jis gali būti laikomas bendro EB požiūrio, kurio laikomasi nustatant įvairių rūšių bendrus standartus, taikomus sveikatos priežiūros paslaugų teikimui valstybėse narėse, dalimi siekiant pagrindinio tikslo – propaguoti galimybes visoje Europoje naudotis šiomis paslaugomis kitose valstybėse narėse (3). Kaip jau buvo pareikšta nuomonėje dėl pacientų teisių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse narėse, EDAPP pritaria šiam požiūriui. Tačiau dar kartą pabrėžiama, kad įgyvendinant įvairias su sveikatos priežiūra susijusias iniciatyvas reikia laikytis gerai koordinuojamo ir vienodo požiūrio į duomenų apsaugą (4). |
| --- | --- |

6.

Pasiūlymu bus paspartintos organų donorystės ir transplantacijos procedūros, o galiausiai – padidės galimybės gauti organų ir sumažės organų laukiančių asmenų mirštamumas. Šiuo pasiūlymu papildoma galiojanti teisinė sistema, reglamentuojanti žmogaus biologinių medžiagų naudojimą (2). Be to, jis gali būti laikomas bendro EB požiūrio, kurio laikomasi nustatant įvairių rūšių bendrus standartus, taikomus sveikatos priežiūros paslaugų teikimui valstybėse narėse, dalimi siekiant pagrindinio tikslo – propaguoti galimybes visoje Europoje naudotis šiomis paslaugomis kitose valstybėse narėse (3). Kaip jau buvo pareikšta nuomonėje dėl pacientų teisių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse narėse, EDAPP pritaria šiam požiūriui. Tačiau dar kartą pabrėžiama, kad įgyvendinant įvairias su sveikatos priežiūra susijusias iniciatyvas reikia laikytis gerai koordinuojamo ir vienodo požiūrio į duomenų apsaugą (4).

| 7. | Pasiūlyme jau išnagrinėtas poreikis apsaugoti donorų ir recipientų duomenis. Svarbiausias aspektas – reikalavimas užtikrinti donorų ir recipientų tapatybės konfidencialumą (11 ir 16 konstatuojamosios dalys, 10 ir 17 straipsniai). Be to, kai kuriose pasiūlymo dalyse pateikta bendrų nuorodų į duomenų apsaugą (17 konstatuojamojoje dalyje, 16 straipsnyje, 4 straipsnio 3 dalies a punkte, 15 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 1 dalies a punkte, priede) ir konkretesnių nuorodų į poreikį bendradarbiauti su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis (18 straipsnio f punkte ir 20 straipsnio 2 dalyje). |
| --- | --- |

7.

Pasiūlyme jau išnagrinėtas poreikis apsaugoti donorų ir recipientų duomenis. Svarbiausias aspektas – reikalavimas užtikrinti donorų ir recipientų tapatybės konfidencialumą (11 ir 16 konstatuojamosios dalys, 10 ir 17 straipsniai). Be to, kai kuriose pasiūlymo dalyse pateikta bendrų nuorodų į duomenų apsaugą (17 konstatuojamojoje dalyje, 16 straipsnyje, 4 straipsnio 3 dalies a punkte, 15 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 1 dalies a punkte, priede) ir konkretesnių nuorodų į poreikį bendradarbiauti su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis (18 straipsnio f punkte ir 20 straipsnio 2 dalyje).

| 8. | EDAPP palankiai vertina šias nuorodas. Vis dėlto EDAPP norėtų pareikšti susirūpinimą dėl kai kurių nuostatų, kurios nėra aiškiai apibrėžtos ar išplėtotos, todėl dėl jų atsiranda dviprasmybių, kurios galėtų turėti įtakos vienodam pasiūlymo nuostatų taikymui valstybėse narėse. |
| --- | --- |

8.

EDAPP palankiai vertina šias nuorodas. Vis dėlto EDAPP norėtų pareikšti susirūpinimą dėl kai kurių nuostatų, kurios nėra aiškiai apibrėžtos ar išplėtotos, todėl dėl jų atsiranda dviprasmybių, kurios galėtų turėti įtakos vienodam pasiūlymo nuostatų taikymui valstybėse narėse.

| 9. | Konkrečiau, kartais prieštaringas „organų atsekamumo“ bei „donorų ir recipientų anonimiškumo“ sąvokų vartojimas yra klausimas, kurį reikia geriau paaiškinti ir patikslinti. Atsižvelgiant į tai, reikėtų dar labiau akcentuoti poreikį patvirtinti griežtesnes saugumo priemones, skirtas donorų ir recipientų duomenims apsaugoti valstybių narių lygiu, siekiant garantuoti sustiprintą duomenų apsaugą įvairiose Europos šalyse ir užtikrinti duomenų apsaugą vykdant tarpvalstybinį keitimąsi organais (Europoje ar už jos ribų). |
| --- | --- |

9.

Konkrečiau, kartais prieštaringas „organų atsekamumo“ bei „donorų ir recipientų anonimiškumo“ sąvokų vartojimas yra klausimas, kurį reikia geriau paaiškinti ir patikslinti. Atsižvelgiant į tai, reikėtų dar labiau akcentuoti poreikį patvirtinti griežtesnes saugumo priemones, skirtas donorų ir recipientų duomenims apsaugoti valstybių narių lygiu, siekiant garantuoti sustiprintą duomenų apsaugą įvairiose Europos šalyse ir užtikrinti duomenų apsaugą vykdant tarpvalstybinį keitimąsi organais (Europoje ar už jos ribų).

| 10. | Šioje nuomonėje bus toliau nagrinėjami pirmiau paminėti klausimai siekiant, kad dabartinės su duomenų apsauga susijusios pasiūlymo nuostatos būtų aiškesnės ir nuoseklesnės. |
| --- | --- |

10.

Šioje nuomonėje bus toliau nagrinėjami pirmiau paminėti klausimai siekiant, kad dabartinės su duomenų apsauga susijusios pasiūlymo nuostatos būtų aiškesnės ir nuoseklesnės.

II.   ATSEKAMUMO IR ANONIMIŠKUMO SĄVOKŲ PAAIŠKINIMAS

Direktyvos 95/46/EB taikymas

| 11. | Pagal Direktyvos 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos 2 straipsnio a punktą „asmens duomenys“ – „bet kuri informacija, susijusi su fiziniu asmeniu (toliau – duomenų subjektas), kurio tapatybė yra žinoma arba gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta pasinaudojant tokiais duomenimis kaip asmens kodas, vienu ar keliais asmeniui būdingais fizinio, fiziologinio, protinio, ekonominio, kultūrinio ar socialinio pobūdžio požymiais“. |
| --- | --- |

11.

Pagal Direktyvos 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos 2 straipsnio a punktą „asmens duomenys“ – „bet kuri informacija, susijusi su fiziniu asmeniu (toliau – duomenų subjektas), kurio tapatybė yra žinoma arba gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta pasinaudojant tokiais duomenimis kaip asmens kodas, vienu ar keliais asmeniui būdingais fizinio, fiziologinio, protinio, ekonominio, kultūrinio ar socialinio pobūdžio požymiais“.

| 12. | Žmogaus biologinės medžiagos, pavyzdžiui, organai, audiniai, ląstelės ar kraujas gali būti apibūdinti kaip medžiagos, kurios gali būti paimtos iš žmogaus kūno. Abejotina, ar pačios šios medžiagos gali būti laikomos asmens duomenimis. Tačiau nėra abejonių, kad šios medžiagos gali būti naudojamos kaip asmeninės informacijos apie asmenis, iš kurių jos buvo paimtos, šaltiniai. Dažnai šios informacijos siekiama gauti norinti tvarkyti biologines medžiagas. Net ir nesiekiant šio tikslo, prie biologinių medžiagų dažnai pridedama ši gauta informacija. Tokiomis aplinkybėmis taikomos Direktyvoje 95/46/EB nustatytos taisyklės (5). Tiksliau, jos taikomos, jei asmuo, iš kurio yra paimtos biologinės medžiagos, yra (fizinis) asmuo, kurio tapatybė yra nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti. |
| --- | --- |

12.

Žmogaus biologinės medžiagos, pavyzdžiui, organai, audiniai, ląstelės ar kraujas gali būti apibūdinti kaip medžiagos, kurios gali būti paimtos iš žmogaus kūno. Abejotina, ar pačios šios medžiagos gali būti laikomos asmens duomenimis. Tačiau nėra abejonių, kad šios medžiagos gali būti naudojamos kaip asmeninės informacijos apie asmenis, iš kurių jos buvo paimtos, šaltiniai. Dažnai šios informacijos siekiama gauti norinti tvarkyti biologines medžiagas. Net ir nesiekiant šio tikslo, prie biologinių medžiagų dažnai pridedama ši gauta informacija. Tokiomis aplinkybėmis taikomos Direktyvoje 95/46/EB nustatytos taisyklės (5). Tiksliau, jos taikomos, jei asmuo, iš kurio yra paimtos biologinės medžiagos, yra (fizinis) asmuo, kurio tapatybė yra nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti.

| 13. | Direktyvos 95/46/EB 26 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kaip nustatyti, ar asmens tapatybę galima nustatyti: „reikėtų atsižvelgti į visas priemones, kuriomis galėtų pasinaudoti duomenų valdytojas ar bet kuris kitas asmuo minėto asmens tapatybei nustatyti“. Toje pačioje konstatuojamojoje dalyje taip pat paaiškinta, kad Direktyvos 95/46/EB taisyklės netaikomos, jei informacija yra susijusi su asmeniu, kurio tapatybė nebegali būti nustatyta: tokie duomenys laikomi anoniminiais. |
| --- | --- |

13.

Direktyvos 95/46/EB 26 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kaip nustatyti, ar asmens tapatybę galima nustatyti: „reikėtų atsižvelgti į visas priemones, kuriomis galėtų pasinaudoti duomenų valdytojas ar bet kuris kitas asmuo minėto asmens tapatybei nustatyti“. Toje pačioje konstatuojamojoje dalyje taip pat paaiškinta, kad Direktyvos 95/46/EB taisyklės netaikomos, jei informacija yra susijusi su asmeniu, kurio tapatybė nebegali būti nustatyta: tokie duomenys laikomi anoniminiais.

| 14. | Europos Taryba Rekomendacijoje (2006) 4 išnagrinėjo konkrečius klausimus, susijusius su biologinių medžiagų identifikavimu, ir atskyrė identifikuojamas ir neidentifikuojamas biologines medžiagas (6). |
| --- | --- |

14.

Europos Taryba Rekomendacijoje (2006) 4 išnagrinėjo konkrečius klausimus, susijusius su biologinių medžiagų identifikavimu, ir atskyrė identifikuojamas ir neidentifikuojamas biologines medžiagas (6).

| 15. | Šioje rekomendacijoje identifikuojamos biologinės medžiagos yra „tos biologinės medžiagos, pagal kurias vienas ar kartu su susijusiais duomenimis galima tiesiogiai arba pagal kodą nustatyti atitinkamų asmenų tapatybę“ (7). Pastaruoju atveju biologinių medžiagų naudotojui gali būti suteikta teisė žinoti kodą („užkoduotos medžiagos“) arba teisė žinoti kodą jam gali nebūti suteikta; tokius atvejus kontroliuoja trečioji šalis („susietos anoniminės medžiagos“). 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje 4/2007 dėl asmens duomenų koncepcijos netiesiogiai identifikuojamai informacijai apie asmenis apibūdinti vartojama sąvoka atsektini pseudonimais užkoduoti duomenys, kuriuos vis dar galima naudoti siekiant atsekti asmenis ir nustatyti jų tapatybę laikantis iš anksto nustatytų sąlygų (8). Kaip pavyzdys paminėti raktu užkoduoti duomenys, kai asmens duomenims suteikiamas kodas, o kodo raktas, siejantis kodą ir bendras asmenų tapatybės nustatymo priemones, neatskleidžiamas. Jei kiekvienam konkrečiam asmeniui suteikiami individualūs kodai, naudojant kodavimo raktą įmanoma nustatyti asmens tapatybę. |
| --- | --- |

15.

Šioje rekomendacijoje identifikuojamos biologinės medžiagos yra „tos biologinės medžiagos, pagal kurias vienas ar kartu su susijusiais duomenimis galima tiesiogiai arba pagal kodą nustatyti atitinkamų asmenų tapatybę“ (7). Pastaruoju atveju biologinių medžiagų naudotojui gali būti suteikta teisė žinoti kodą („užkoduotos medžiagos“) arba teisė žinoti kodą jam gali nebūti suteikta; tokius atvejus kontroliuoja trečioji šalis („susietos anoniminės medžiagos“). 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje 4/2007 dėl asmens duomenų koncepcijos netiesiogiai identifikuojamai informacijai apie asmenis apibūdinti vartojama sąvoka atsektini pseudonimais užkoduoti duomenys, kuriuos vis dar galima naudoti siekiant atsekti asmenis ir nustatyti jų tapatybę laikantis iš anksto nustatytų sąlygų (8). Kaip pavyzdys paminėti raktu užkoduoti duomenys, kai asmens duomenims suteikiamas kodas, o kodo raktas, siejantis kodą ir bendras asmenų tapatybės nustatymo priemones, neatskleidžiamas. Jei kiekvienam konkrečiam asmeniui suteikiami individualūs kodai, naudojant kodavimo raktą įmanoma nustatyti asmens tapatybę.

| 16. | Be to, rekomendacijoje daroma nuoroda į neidentifikuojamas biologines medžiagas (arba „nesusietas anonimines medžiagas“), kurios yra „tos biologinės medžiagos, pagal kurias vienas ar kartu su susijusiais duomenimis, dedant pagrįstas pastangas, negalima tiesiogiai nustatyti atitinkamų asmenų tapatybės“ (9). Šie duomenys iš tikrųjų būtų laikomi anoniminiais duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB. |
| --- | --- |

16.

Be to, rekomendacijoje daroma nuoroda į neidentifikuojamas biologines medžiagas (arba „nesusietas anonimines medžiagas“), kurios yra „tos biologinės medžiagos, pagal kurias vienas ar kartu su susijusiais duomenimis, dedant pagrįstas pastangas, negalima tiesiogiai nustatyti atitinkamų asmenų tapatybės“ (9). Šie duomenys iš tikrųjų būtų laikomi anoniminiais duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB.

| 17. | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Direktyva 95/46/EB taikoma identifikuojamų organų rinkimui, saugojimui ir apdorojimui bei atitinkamos informacijos apie šiuos organus gavimui tol, kol tai įmanoma, ir tinkamai atsižvelgiant į visas priemones, kurių galėtų būti pagrįstai imtasi atitinkamo asmens tapatybei nustatyti. Bus įrodyta, kad nuolatinis organų atsekamumas, kaip numatyta siūlomoje direktyvoje, sudarys sąlygas nustatyti asmenų tapatybę viso proceso metu. |
| --- | --- |

17.

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Direktyva 95/46/EB taikoma identifikuojamų organų rinkimui, saugojimui ir apdorojimui bei atitinkamos informacijos apie šiuos organus gavimui tol, kol tai įmanoma, ir tinkamai atsižvelgiant į visas priemones, kurių galėtų būti pagrįstai imtasi atitinkamo asmens tapatybei nustatyti. Bus įrodyta, kad nuolatinis organų atsekamumas, kaip numatyta siūlomoje direktyvoje, sudarys sąlygas nustatyti asmenų tapatybę viso proceso metu.

Žmogaus organų atsekamumas prieš anonimiškumą

| 18. | Biologinių medžiagų atsekamumas yra galimybė sužinoti, iš ko buvo paimta tam tikra medžiaga, ir tokiu būdu nustatyti to asmens tapatybę. Kitaip sakant, tais atvejais, kai įmanoma tiesiogiai ar netiesiogiai atsekti asmenis, iš kurių buvo paimtos biologinės medžiagos, gali būti laikoma, kad galima nustatyti šių asmenų tapatybę ir atvirkščiai. Todėl sąvokos „atsekamumas“ ir „identifikavimas“ iš esmės yra glaudžiai tarpusavyje susijusios. Priešingai, atsekamumas ir duomenų anonimiškumas tuo pačiu metu yra negalimas. Šios sąvokos yra nesuderinamos. Jei tam tikra informacija yra visiškai anoniminė, yra neįmanoma nustatyti asmenų tapatybę arba ją atsekti. |
| --- | --- |

18.

Biologinių medžiagų atsekamumas yra galimybė sužinoti, iš ko buvo paimta tam tikra medžiaga, ir tokiu būdu nustatyti to asmens tapatybę. Kitaip sakant, tais atvejais, kai įmanoma tiesiogiai ar netiesiogiai atsekti asmenis, iš kurių buvo paimtos biologinės medžiagos, gali būti laikoma, kad galima nustatyti šių asmenų tapatybę ir atvirkščiai. Todėl sąvokos „atsekamumas“ ir „identifikavimas“ iš esmės yra glaudžiai tarpusavyje susijusios. Priešingai, atsekamumas ir duomenų anonimiškumas tuo pačiu metu yra negalimas. Šios sąvokos yra nesuderinamos. Jei tam tikra informacija yra visiškai anoniminė, yra neįmanoma nustatyti asmenų tapatybę arba ją atsekti.

| 19. | Dabartinio pasiūlymo kontekste atsekamumas yra privalomas reikalavimas, kuris turi būti nustatytas valstybių narių nacionalinėse kokybės programose; šis reikalavimas turi būti dvejopas, t. y. taikomas ir donorų, ir recipientų atžvilgiu. Tai reiškia, kad nors informacija apie donorus ir recipientus yra konfidenciali, informacija apie organus yra identifikuojama. Ši nuostata taip pat įtraukta į pasiūlymo 3 straipsnyje pateiktą atsekamumo sąvokos apibrėžtį: „kompetentingos institucijos gebėjimas bet kuriuo donorystės–transplantacijos arba šalinimo etapu rasti ir identifikuoti organą; ši institucija tam tikromis šioje direktyvoje apibrėžtomis aplinkybėmis turi teisę nustatyti donorą ir organą įsigijusią organizaciją, transplantacijos centre (-uose) nustatyti recipientą (-us), surasti ir nustatyti visą svarbią neasmeninę informaciją, susijusią su produktais ir medžiagomis, turinčiomis sąlytį su tuo organu“. |
| --- | --- |

19.

Dabartinio pasiūlymo kontekste atsekamumas yra privalomas reikalavimas, kuris turi būti nustatytas valstybių narių nacionalinėse kokybės programose; šis reikalavimas turi būti dvejopas, t. y. taikomas ir donorų, ir recipientų atžvilgiu. Tai reiškia, kad nors informacija apie donorus ir recipientus yra konfidenciali, informacija apie organus yra identifikuojama. Ši nuostata taip pat įtraukta į pasiūlymo 3 straipsnyje pateiktą atsekamumo sąvokos apibrėžtį: „kompetentingos institucijos gebėjimas bet kuriuo donorystės–transplantacijos arba šalinimo etapu rasti ir identifikuoti organą; ši institucija tam tikromis šioje direktyvoje apibrėžtomis aplinkybėmis turi teisę nustatyti donorą ir organą įsigijusią organizaciją, transplantacijos centre (-uose) nustatyti recipientą (-us), surasti ir nustatyti visą svarbią neasmeninę informaciją, susijusią su produktais ir medžiagomis, turinčiomis sąlytį su tuo organu“.

| 20. | Be to, pasiūlymo 10 straipsnio dėl atsekamumo pirmoje dalyje nurodyta, kad „valstybės narės užtikrina, kad, siekiant apsaugoti donorų ir recipientų sveikatą, visus jų teritorijoje įsigytus ir paskirstytus organus būtų galima atsekti nuo donoro iki recipiento ir atvirkščiai“. To paties straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad „valstybės narės užtikrina, kad: a) su donorystės–transplantacijos ar šalinimo grandine susijusios kompetentingos institucijos arba įstaigos saugotų duomenis, reikalingus atsekamumui visais donorystės–transplantacijos ar šalinimo etapais užtikrinti pagal nacionalines kokybės programas; b) visiškam atsekamumui reikalingi duomenys būtų laikomi ne trumpiau kaip 30 metų nuo donorystės atvejo. Tokie duomenys gali būti saugomi elektroninėse laikmenose“. |
| --- | --- |

20.

Be to, pasiūlymo 10 straipsnio dėl atsekamumo pirmoje dalyje nurodyta, kad „valstybės narės užtikrina, kad, siekiant apsaugoti donorų ir recipientų sveikatą, visus jų teritorijoje įsigytus ir paskirstytus organus būtų galima atsekti nuo donoro iki recipiento ir atvirkščiai“. To paties straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad „valstybės narės užtikrina, kad: a) su donorystės–transplantacijos ar šalinimo grandine susijusios kompetentingos institucijos arba įstaigos saugotų duomenis, reikalingus atsekamumui visais donorystės–transplantacijos ar šalinimo etapais užtikrinti pagal nacionalines kokybės programas; b) visiškam atsekamumui reikalingi duomenys būtų laikomi ne trumpiau kaip 30 metų nuo donorystės atvejo. Tokie duomenys gali būti saugomi elektroninėse laikmenose“.

| 21. | Nors atsekamumo procesui taikomos įgyvendinamosios priemonės (žr. pasiūlymo 25 straipsnį), panašu, kad tinkamiausias sprendimas būtų netiesioginės donorų ir recipientų tapatybės nustatymo schemos sukūrimas remiantis Direktyva 2004/23/EB (10) dėl audinių ir ląstelių bei joje nustatytu europiniu identifikacijos kodu (11) arba bent užtikrinant sąveiką su šia direktyva. Tokiu atveju pasiūlyme numatytas su donorais ir recipientais susijęs duomenų tvarkymas yra susijęs su susietomis anoniminėmis biologinėmis medžiagomis arba pagal duomenų apsaugos terminiją – atsektinais pseudonimais užkoduotais duomenimis (žr. 15 punktą), kuriems taikomos Direktyvos 95/46/EB nuostatos. |
| --- | --- |

21.

Nors atsekamumo procesui taikomos įgyvendinamosios priemonės (žr. pasiūlymo 25 straipsnį), panašu, kad tinkamiausias sprendimas būtų netiesioginės donorų ir recipientų tapatybės nustatymo schemos sukūrimas remiantis Direktyva 2004/23/EB (10) dėl audinių ir ląstelių bei joje nustatytu europiniu identifikacijos kodu (11) arba bent užtikrinant sąveiką su šia direktyva. Tokiu atveju pasiūlyme numatytas su donorais ir recipientais susijęs duomenų tvarkymas yra susijęs su susietomis anoniminėmis biologinėmis medžiagomis arba pagal duomenų apsaugos terminiją – atsektinais pseudonimais užkoduotais duomenimis (žr. 15 punktą), kuriems taikomos Direktyvos 95/46/EB nuostatos.

| 22. | Tačiau pažymima, kad nepaisant aiškių atsekamumo ir identifikavimo reikalavimų, kai kuriose pasiūlymo dalyse darant nuorodą į donorų ir recipientų duomenis vartojamas terminas „anonimiškumas“ arba „anoniminiai duomenys“. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus punktus šios nuorodos yra prieštaringos ir ypač klaidinančios (12). |
| --- | --- |

22.

Tačiau pažymima, kad nepaisant aiškių atsekamumo ir identifikavimo reikalavimų, kai kuriose pasiūlymo dalyse darant nuorodą į donorų ir recipientų duomenis vartojamas terminas „anonimiškumas“ arba „anoniminiai duomenys“. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus punktus šios nuorodos yra prieštaringos ir ypač klaidinančios (12).

| 23. | Konkrečiau, pasiūlymo 10 straipsnio 2 dalyje, kurioje akcentuojamas poreikis sukurti donorų tapatybės nustatymo sistemą, nurodyta, kad valstybės narės užtikrina donoro tapatybės nustatymo sistemos, pagal kurią galima nustatyti kiekvieną donorystės atvejį ir su juo susijusį organą, įdiegimą. Valstybės narės užtikrina, kad ši donoro tapatybės nustatymo sistema būtų sukurta taip, kad nebūtų renkami, tvarkomi ir naudojami asmens duomenys arba kad jų būtų renkama, tvarkoma ir naudojama kuo mažiau. Visų pirma reikia pasinaudoti pseudonimų suteikimo arba anonimiškumo galimybėmis (13). EDAPP laikosi nuomonės, kad šioje konkrečioje dalyje pabraukti terminai prieštarauja atsekamumo sąvokai, kadangi nėra galimybių gauti atsektinų ar identifikuojamų duomenų, jei donorų ir recipientų tapatybės yra anoniminės. Be to, pažymėtina, kad šioje dalyje daroma nuoroda į donorų tapatybės nustatymą, o recipientų tapatybės nustatymas (kuris taip pat yra proceso dalis) net neminimas. |
| --- | --- |

23.

Konkrečiau, pasiūlymo 10 straipsnio 2 dalyje, kurioje akcentuojamas poreikis sukurti donorų tapatybės nustatymo sistemą, nurodyta, kad valstybės narės užtikrina donoro tapatybės nustatymo sistemos, pagal kurią galima nustatyti kiekvieną donorystės atvejį ir su juo susijusį organą, įdiegimą. Valstybės narės užtikrina, kad ši donoro tapatybės nustatymo sistema būtų sukurta taip, kad nebūtų renkami, tvarkomi ir naudojami asmens duomenys arba kad jų būtų renkama, tvarkoma ir naudojama kuo mažiau. Visų pirma reikia pasinaudoti pseudonimų suteikimo arba anonimiškumo galimybėmis (13). EDAPP laikosi nuomonės, kad šioje konkrečioje dalyje pabraukti terminai prieštarauja atsekamumo sąvokai, kadangi nėra galimybių gauti atsektinų ar identifikuojamų duomenų, jei donorų ir recipientų tapatybės yra anoniminės. Be to, pažymėtina, kad šioje dalyje daroma nuoroda į donorų tapatybės nustatymą, o recipientų tapatybės nustatymas (kuris taip pat yra proceso dalis) net neminimas.

| 24. | Pirmiau paminėtas prieštaravimas dar akivaizdesnis 17 straipsnyje dėl donorų ir recipientų anonimiškumo, kuriame nurodyta, kad: „Valstybės narės imasi visų reikiamų užtikrinimo priemonių, kad visi donorų ir recipientų duomenys, apdorojami laikantis šios direktyvos, būtų anonimiški, kad nei donoro, nei recipiento asmenybės nebūtų galima identifikuoti“. Šis straipsnis visiškai prieštarauja pasiūlymo straipsniams dėl atsekamumo. |
| --- | --- |

24.

Pirmiau paminėtas prieštaravimas dar akivaizdesnis 17 straipsnyje dėl donorų ir recipientų anonimiškumo, kuriame nurodyta, kad: „Valstybės narės imasi visų reikiamų užtikrinimo priemonių, kad visi donorų ir recipientų duomenys, apdorojami laikantis šios direktyvos, būtų anonimiški, kad nei donoro, nei recipiento asmenybės nebūtų galima identifikuoti“. Šis straipsnis visiškai prieštarauja pasiūlymo straipsniams dėl atsekamumo.

Konfidencialumas vietoj anonimiškumo

| 25. | EDAPP supranta, kad vartojant terminą „anonimiškumas“ iš esmės siekiama pabrėžti poreikį didinti donorų ir recipientų duomenų konfidencialumą
   (14), t. y. leisti su šia informacija susipažinti tik atitinkamą leidimą turintiems asmenims. EDAPP mano, kad vartojant terminą „anonimiškumas“ konkrečiau norima nurodyti donorų ir recipientų (15) netiesioginio tapatybės nustatymo schemą, o tai taip pat gali prieštarauti šio termino vartojimui Direktyvoje 2004/23/EB dėl audinių ir ląstelių. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, vartoti terminą „anonimiškumas“ yra neteisinga. |
| --- | --- |

25.

EDAPP supranta, kad vartojant terminą „anonimiškumas“ iš esmės siekiama pabrėžti poreikį didinti donorų ir recipientų duomenų konfidencialumą
   (14), t. y. leisti su šia informacija susipažinti tik atitinkamą leidimą turintiems asmenims. EDAPP mano, kad vartojant terminą „anonimiškumas“ konkrečiau norima nurodyti donorų ir recipientų (15) netiesioginio tapatybės nustatymo schemą, o tai taip pat gali prieštarauti šio termino vartojimui Direktyvoje 2004/23/EB dėl audinių ir ląstelių. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, vartoti terminą „anonimiškumas“ yra neteisinga.

| 26. | Pavyzdžių, kaip transplantacijos procese būtų galima atsižvelgti į duomenų apsaugos ir atsekamumo aspektus, esama Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijos Papildomame protokole (16). Šiame dokumente vietoj anonimiškumo sąvokos vartojama sąvoka konfidencialumas. Konkrečiau Protokolo 23 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „visi asmens duomenys, susiję su asmeniu, iš kurio buvo pašalinti organai ar audiniai, ir duomenys, susiję su recipientu, laikomi konfidencialiais. Tokie duomenys gali būti renkami, tvarkomi ir perduodami tik laikantis taisyklių, reglamentuojančių profesinį konfidencialumą ir asmens duomenų apsaugą.“ To paties straipsnio 2 dalyje toliau teigiama, kad: „1 dalies nuostatos aiškinamos nepažeidžiant nuostatų, kurių laikantis įmanoma, taikant atitinkamas apsaugos priemones, rinkti, tvarkyti ir perduoti būtiną informaciją apie asmenį, iš kurio buvo pašalinti organai ar audiniai, arba apie recipiento (-ų) organus ir audinius, jei tai būtina dėl medicininių priežasčių, įskaitant atsekamumą, kaip numatyta šio Protokolo 3 straipsnyje“. |
| --- | --- |

26.

Pavyzdžių, kaip transplantacijos procese būtų galima atsižvelgti į duomenų apsaugos ir atsekamumo aspektus, esama Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijos Papildomame protokole (16). Šiame dokumente vietoj anonimiškumo sąvokos vartojama sąvoka konfidencialumas. Konkrečiau Protokolo 23 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „visi asmens duomenys, susiję su asmeniu, iš kurio buvo pašalinti organai ar audiniai, ir duomenys, susiję su recipientu, laikomi konfidencialiais. Tokie duomenys gali būti renkami, tvarkomi ir perduodami tik laikantis taisyklių, reglamentuojančių profesinį konfidencialumą ir asmens duomenų apsaugą.“ To paties straipsnio 2 dalyje toliau teigiama, kad: „1 dalies nuostatos aiškinamos nepažeidžiant nuostatų, kurių laikantis įmanoma, taikant atitinkamas apsaugos priemones, rinkti, tvarkyti ir perduoti būtiną informaciją apie asmenį, iš kurio buvo pašalinti organai ar audiniai, arba apie recipiento (-ų) organus ir audinius, jei tai būtina dėl medicininių priežasčių, įskaitant atsekamumą, kaip numatyta šio Protokolo 3 straipsnyje“.

| 27. | Remdamasis tuo, kas nurodyta pirmiau, EDAPP rekomenduoja pakeisti formuluotes tam tikrose pasiūlymo dalyse, kad būtų išvengta dviprasmybės ir aiškiai atspindėta tai, kad duomenys nėra anonimiški, tačiau turėtų būti tvarkomi laikantis griežtų konfidencialumo ir saugumo taisyklių. Konkrečiau EDAPP rekomenduoja tokius pakeitimus:






  — | 16 konstatuojamosios dalies paskutinis sakinys: „Laikantis šios chartijos ir siekiant tinkamai atsižvelgti į Žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, organų transplantacijos programos turėtų būti grindžiamos savanoriškumo ir nemokamos donorystės, donoro altruizmo ir donoro bei recipiento solidarumo principais, užtikrinant, kad būtų nustatytos griežtos konfidencialumo taisyklės ir saugumo priemonės, skirtos apsaugoti donorų bei recipientų asmens duomenis“. |
| --- | --- | --- |

27.

Remdamasis tuo, kas nurodyta pirmiau, EDAPP rekomenduoja pakeisti formuluotes tam tikrose pasiūlymo dalyse, kad būtų išvengta dviprasmybės ir aiškiai atspindėta tai, kad duomenys nėra anonimiški, tačiau turėtų būti tvarkomi laikantis griežtų konfidencialumo ir saugumo taisyklių. Konkrečiau EDAPP rekomenduoja tokius pakeitimus:

—

16 konstatuojamosios dalies paskutinis sakinys: „Laikantis šios chartijos ir siekiant tinkamai atsižvelgti į Žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, organų transplantacijos programos turėtų būti grindžiamos savanoriškumo ir nemokamos donorystės, donoro altruizmo ir donoro bei recipiento solidarumo principais, užtikrinant, kad būtų nustatytos griežtos konfidencialumo taisyklės ir saugumo priemonės, skirtos apsaugoti donorų bei recipientų asmens duomenis“.

| — | 10 straipsnio 2 dalis: „Valstybės narės užtikrina donoro ir recipiento tapatybės nustatymo sistemos, pagal kurią galima nustatyti kiekvieną donorystės atvejį ir kiekvieną su juo susijusį organą, įdiegimą. Valstybės narės užtikrina, kad ši donoro ir recipiento tapatybės nustatymo sistema būtų sukurta ir parinkta taip, kad būtų renkama, tvarkoma ir naudojama kuo mažiau asmens duomenų, visų pirma pasinaudojant pseudonimų suteikimo metodais, taip pat užtikrina, kad būtų nustatytos būtinos techninės ir organizacinės šių duomenų saugumo priemonės“. |
| --- | --- |

—

10 straipsnio 2 dalis: „Valstybės narės užtikrina donoro ir recipiento tapatybės nustatymo sistemos, pagal kurią galima nustatyti kiekvieną donorystės atvejį ir kiekvieną su juo susijusį organą, įdiegimą. Valstybės narės užtikrina, kad ši donoro ir recipiento tapatybės nustatymo sistema būtų sukurta ir parinkta taip, kad būtų renkama, tvarkoma ir naudojama kuo mažiau asmens duomenų, visų pirma pasinaudojant pseudonimų suteikimo metodais, taip pat užtikrina, kad būtų nustatytos būtinos techninės ir organizacinės šių duomenų saugumo priemonės“.

| — | 17 straipsnis galėtų būti išbrauktas, jo turinį (konfidencialumo poreikiai) įtraukiant į naują 16 straipsnio „Asmens duomenų apsauga, konfidencialumas ir saugus apdorojimas“ dalį (žr. toliau 36 punktą). |
| --- | --- |

—

17 straipsnis galėtų būti išbrauktas, jo turinį (konfidencialumo poreikiai) įtraukiant į naują 16 straipsnio „Asmens duomenų apsauga, konfidencialumas ir saugus apdorojimas“ dalį (žr. toliau 36 punktą).

| 28. | Be to, kaip bus aptarta kitose šios nuomonės dalyse, EDAPP siūlo labiau akcentuoti donoro ir recipiento duomenų sustiprintos apsaugos poreikį taikant griežtas saugumo priemones nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiais. |
| --- | --- |

28.

Be to, kaip bus aptarta kitose šios nuomonės dalyse, EDAPP siūlo labiau akcentuoti donoro ir recipiento duomenų sustiprintos apsaugos poreikį taikant griežtas saugumo priemones nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiais.

III.   PABRĖŽTI NACIONALINES DUOMENŲ SAUGUMO PRIEMONES

Pagrindiniai saugumo poreikiai ir reikalavimai

| 29. | Kaip teigiama pasiūlyme, donorų ir recipientų asmens duomenys daugiausia tvarkomi nacionaliniu lygiu, t. y. valstybių narių įsigyjančiose įstaigose ir transplantacijos centruose. Būtent šiuo lygiu yra tvarkomi gyvų donorų registrai. Atsekamumo mechanizmas dar nėra apibrėžtas, tačiau galima tikėtis, kad visa kodifikavimo veikla taip pat bus vykdoma nacionaliniu lygiu, net jeigu bus naudojama Europos kodų sistema, kadangi donorų ir recipientų tapatybės nustatymas įmanomas tik per nacionalines kompetentingas institucijas. |
| --- | --- |

29.

Kaip teigiama pasiūlyme, donorų ir recipientų asmens duomenys daugiausia tvarkomi nacionaliniu lygiu, t. y. valstybių narių įsigyjančiose įstaigose ir transplantacijos centruose. Būtent šiuo lygiu yra tvarkomi gyvų donorų registrai. Atsekamumo mechanizmas dar nėra apibrėžtas, tačiau galima tikėtis, kad visa kodifikavimo veikla taip pat bus vykdoma nacionaliniu lygiu, net jeigu bus naudojama Europos kodų sistema, kadangi donorų ir recipientų tapatybės nustatymas įmanomas tik per nacionalines kompetentingas institucijas.

| 30. | Todėl ypač svarbu, kad atitinkamose nacionalinėse tarnybose būtų įgyvendinama informacijos saugumo politika, grindžiama griežtomis ir pagrįstomis saugumo priemonėmis, visų pirma tam, kad būtų vykdomi donorų ir recipientų konfidencialumo reikalavimai, nurodyti pasiūlyme, taip pat kad būtų apsaugotas šių duomenų vientisumas
   (17), atskaitomybė
   (18) ir prieinamumas
   (19). Šiuo požiūriu informacijos saugumo politika turėtų apimti fizinio ir loginio saugumo elementus, daugiausia dėmesio skiriant, be kita ko, duomenų įvedimo, prieigos prie jų, įrašymo, perdavimo ir persiuntimo kontrolei, taip pat duomenų laikmenų ir laikymo kontrolei. |
| --- | --- |

30.

Todėl ypač svarbu, kad atitinkamose nacionalinėse tarnybose būtų įgyvendinama informacijos saugumo politika, grindžiama griežtomis ir pagrįstomis saugumo priemonėmis, visų pirma tam, kad būtų vykdomi donorų ir recipientų konfidencialumo reikalavimai, nurodyti pasiūlyme, taip pat kad būtų apsaugotas šių duomenų vientisumas
   (17), atskaitomybė
   (18) ir prieinamumas
   (19). Šiuo požiūriu informacijos saugumo politika turėtų apimti fizinio ir loginio saugumo elementus, daugiausia dėmesio skiriant, be kita ko, duomenų įvedimo, prieigos prie jų, įrašymo, perdavimo ir persiuntimo kontrolei, taip pat duomenų laikmenų ir laikymo kontrolei.

| 31. | Konfidencialumo atžvilgiu recipientų medicininiai duomenys (20), taip pat duomenys, naudojami donorams apibūdinti ir tolesnei padėčiai sekti (taip pat susiję su „išplėstiniais donorais“ (21)), gali atskleisti neskelbtiną asmeninę informaciją apie juos, o tai gali taip pat paveikti jų socialinį, profesinį ir (arba) asmeninį gyvenimą. Taip pat svarbu apsaugoti donorų tapatybės nustatymo duomenis, kadangi atskleidus tokią informaciją gyvi donorai ar asmenys, kurie yra davę sutikimą, kad vienas ar keli jų organai būtų persodinti po jų mirties, gali tapti prekeivių žmogaus organais ir audiniais aukomis. Taip pat labai svarbus su organais susijusių duomenų vientisumas, kadangi dėl vienintelės perduodamoje informacijoje padarytos klaidos gali kilti grėsmė recipiento gyvybei. Tas pats pasakytina ir apie duomenų apie donorų sveikatą prieš transplantaciją tikslumą, kadangi šie duomenys naudojami siekiant nustatyti, ar organas yra tinkamas. Dėl atskaitomybės: daugybė įvairių organizacijų dalyvauja bendroje donorystės ir transplantacijos sistemoje, todėl visi dalyvaujantys subjektai turėtų suvokti ir prisiimti atsakomybę savo veiksmus, pavyzdžiui, tuo atveju, jeigu donorų tapatybės nustatymo duomenys būtų atskleisti asmenims, neturintiems tam įgaliojimų, arba organų medicininiai duomenys būtų netikslūs. Galiausiai visa sistema yra grindžiama su organais susijusių duomenų perdavimu ir atsekamumo nuo donoro iki recipiento mechanizmu, todėl prireikus įgaliotieji asmenys turėtų gauti šiuos duomenis nedelsiant (kitaip dėl neprieinamų duomenų būtų pakenkta sklandžiam sistemos veikimui). |
| --- | --- |

31.

Konfidencialumo atžvilgiu recipientų medicininiai duomenys (20), taip pat duomenys, naudojami donorams apibūdinti ir tolesnei padėčiai sekti (taip pat susiję su „išplėstiniais donorais“ (21)), gali atskleisti neskelbtiną asmeninę informaciją apie juos, o tai gali taip pat paveikti jų socialinį, profesinį ir (arba) asmeninį gyvenimą. Taip pat svarbu apsaugoti donorų tapatybės nustatymo duomenis, kadangi atskleidus tokią informaciją gyvi donorai ar asmenys, kurie yra davę sutikimą, kad vienas ar keli jų organai būtų persodinti po jų mirties, gali tapti prekeivių žmogaus organais ir audiniais aukomis. Taip pat labai svarbus su organais susijusių duomenų vientisumas, kadangi dėl vienintelės perduodamoje informacijoje padarytos klaidos gali kilti grėsmė recipiento gyvybei. Tas pats pasakytina ir apie duomenų apie donorų sveikatą prieš transplantaciją tikslumą, kadangi šie duomenys naudojami siekiant nustatyti, ar organas yra tinkamas. Dėl atskaitomybės: daugybė įvairių organizacijų dalyvauja bendroje donorystės ir transplantacijos sistemoje, todėl visi dalyvaujantys subjektai turėtų suvokti ir prisiimti atsakomybę savo veiksmus, pavyzdžiui, tuo atveju, jeigu donorų tapatybės nustatymo duomenys būtų atskleisti asmenims, neturintiems tam įgaliojimų, arba organų medicininiai duomenys būtų netikslūs. Galiausiai visa sistema yra grindžiama su organais susijusių duomenų perdavimu ir atsekamumo nuo donoro iki recipiento mechanizmu, todėl prireikus įgaliotieji asmenys turėtų gauti šiuos duomenis nedelsiant (kitaip dėl neprieinamų duomenų būtų pakenkta sklandžiam sistemos veikimui).

| 32. | Šiuo atžvilgiu turėtų būti įdiegti tinkami įgaliojimų suteikimo mechanizmai, laikantis specialios prieigos kontrolės politikos, taikomos nacionalinėms duomenų bazėms ir tarpvalstybinio keitimosi organais atveju. Tokia politika pirmiausia turėtų būti apibrėžta organizaciniu lygiu, ypač donorų ir recipientų tapatybės nustatymo procedūrų atžvilgiu (pavyzdžiui, kas turi prieigą prie kokios informacijos ir kokiomis aplinkybėmis). Tokiu būdu bus nustatytos prieigos teisės ir prieigos scenarijai, kuriems esant tomis teisėmis gali būti pasinaudota (pavyzdžiui, kokiomis sąlygomis ir pagal kokią procedūrą įsigyjančioji organizacija gali atskleisti duomenis kompetentingai institucijai; tam tikri, jeigu tokių yra, atvejai, kai donoro tapatybė turi būti atskleista recipientui, ir kokios procedūros tokiais atvejais taikomos ir t. t.). Kad politika būtų veiksminga, asmenys, dalyvaujantys tvarkant duomenis, turi laikytis konkrečių konfidencialumo taisyklių. |
| --- | --- |

32.

Šiuo atžvilgiu turėtų būti įdiegti tinkami įgaliojimų suteikimo mechanizmai, laikantis specialios prieigos kontrolės politikos, taikomos nacionalinėms duomenų bazėms ir tarpvalstybinio keitimosi organais atveju. Tokia politika pirmiausia turėtų būti apibrėžta organizaciniu lygiu, ypač donorų ir recipientų tapatybės nustatymo procedūrų atžvilgiu (pavyzdžiui, kas turi prieigą prie kokios informacijos ir kokiomis aplinkybėmis). Tokiu būdu bus nustatytos prieigos teisės ir prieigos scenarijai, kuriems esant tomis teisėmis gali būti pasinaudota (pavyzdžiui, kokiomis sąlygomis ir pagal kokią procedūrą įsigyjančioji organizacija gali atskleisti duomenis kompetentingai institucijai; tam tikri, jeigu tokių yra, atvejai, kai donoro tapatybė turi būti atskleista recipientui, ir kokios procedūros tokiais atvejais taikomos ir t. t.). Kad politika būtų veiksminga, asmenys, dalyvaujantys tvarkant duomenis, turi laikytis konkrečių konfidencialumo taisyklių.

| 33. | Apibrėžus politiką, ją galima įgyvendinti techniniu lygiu, t. y. kontroliuoti vartotojo prieigą prie sistemų ir prietaikų, laikantis iš anksto nustatytų prieigos teisių. Tam galima panaudoti išbandytas technologijas, sakykim, šifravimą ir skaitmeninius sertifikatus
   (22) (grindžiamas, pavyzdžiui, viešojo rakto infrastruktūros schemomis
   (23). Funkcijomis pagrįsti tapatybės nustatymo mechanizmai taip pat gali būti taikomi siekiant apriboti vartotojų prieigos teises pagal jų funkcijas (pavyzdžiui, tik gydytojai turėtų turėti teisę keisti recipientų ir donorų medicininius duomenis, esančius nacionalinėse duomenų bazėse). |
| --- | --- |

33.

Apibrėžus politiką, ją galima įgyvendinti techniniu lygiu, t. y. kontroliuoti vartotojo prieigą prie sistemų ir prietaikų, laikantis iš anksto nustatytų prieigos teisių. Tam galima panaudoti išbandytas technologijas, sakykim, šifravimą ir skaitmeninius sertifikatus
   (22) (grindžiamas, pavyzdžiui, viešojo rakto infrastruktūros schemomis
   (23). Funkcijomis pagrįsti tapatybės nustatymo mechanizmai taip pat gali būti taikomi siekiant apriboti vartotojų prieigos teises pagal jų funkcijas (pavyzdžiui, tik gydytojai turėtų turėti teisę keisti recipientų ir donorų medicininius duomenis, esančius nacionalinėse duomenų bazėse).

| 34. | Prieigos kontrolę turėtų papildyti vartotojo registravimosi veiksmų galimybės (pavyzdžiui, prieiga prie medicininių duomenų su galimybe tik juos skaityti ir prieiga su teise įrašyti duomenis), ypač naudojant elektronines sistemas. Taip pat turėtų būti taikomos fizinio ir loginio saugumo priemonės siekiant užtikrinti, kad donorų ir organų duomenų bazės visapusiškai funkcionuotų kaip esminis siūlomos donorystės ir transplantacijos sistemos elementas. Duomenų prieinamumas turėtų būti laikomas sistemos kertiniu akmeniu. Šiuo požiūriu informacijos saugumo politika turėtų būti grindžiama patikima rizikos analize ir įvertinimu, taip pat ji turėtų apimti tokius elementus kaip incidentų ir veiklos tęstinumo valdymas. Visi šie elementai turėtų būti tvarkomi ir tobulinami reguliariai atliekant stebėseną ir peržiūrą. Nepriklausomas auditas taip pat galėtų padaryti sistemą efektyvesnę ir ją patobulinti, ypatingą dėmesį skiriant pseudonimų suteikimo, atsekamumo ir duomenų perdavimo praktikai. |
| --- | --- |

34.

Prieigos kontrolę turėtų papildyti vartotojo registravimosi veiksmų galimybės (pavyzdžiui, prieiga prie medicininių duomenų su galimybe tik juos skaityti ir prieiga su teise įrašyti duomenis), ypač naudojant elektronines sistemas. Taip pat turėtų būti taikomos fizinio ir loginio saugumo priemonės siekiant užtikrinti, kad donorų ir organų duomenų bazės visapusiškai funkcionuotų kaip esminis siūlomos donorystės ir transplantacijos sistemos elementas. Duomenų prieinamumas turėtų būti laikomas sistemos kertiniu akmeniu. Šiuo požiūriu informacijos saugumo politika turėtų būti grindžiama patikima rizikos analize ir įvertinimu, taip pat ji turėtų apimti tokius elementus kaip incidentų ir veiklos tęstinumo valdymas. Visi šie elementai turėtų būti tvarkomi ir tobulinami reguliariai atliekant stebėseną ir peržiūrą. Nepriklausomas auditas taip pat galėtų padaryti sistemą efektyvesnę ir ją patobulinti, ypatingą dėmesį skiriant pseudonimų suteikimo, atsekamumo ir duomenų perdavimo praktikai.

| 35. | EDAPP pageidautų, kad diskutuojant apie siūlomą direktyvą būtų labiau akcentuojamas tokių priemonių poreikis. |
| --- | --- |

35.

EDAPP pageidautų, kad diskutuojant apie siūlomą direktyvą būtų labiau akcentuojamas tokių priemonių poreikis.

Pasiūlymo nuostatų, susijusių su saugumu, stiprinimas

| 36. | Pasiūlymo 16 straipsnyje „Asmens duomenų apsauga, konfidencialumas ir saugus apdorojimas“ teigiama: „Valstybės narės užtikrina, kad vykdant bet kokią su organų transplantacija susijusią veiklą būtų visiškai ir skrupulingai paisoma pagrindinių asmens duomenų apsaugos teisių ir laikomasi Bendrijos asmens duomenų apsaugos nuostatų, pvz., Direktyvos 95/46/EB, ypač tos direktyvos 8 straipsnio 3 dalies, 16 ir 17 straipsnių ir 28 straipsnio 2 dalies nuostatų“. EDAPP rekomenduoja šį straipsnį papildyti antra pastraipa, kurioje būtų apibūdinti pagrindiniai saugumo užtikrinimo valstybių narių lygiu principai, nurodant bent jau tokius punktus:






  — | turėtų būti nustatyta informacijos saugumo politika, pagal kurią įgyvendinamos techninės ir organizacinės priemonės, skirtos užtikrinti donorų ir recipientų asmens duomenų konfidencialumą, vientisumą, atskaitomybę ir prieinamumą, |
| --- | --- | --- |

36.

Pasiūlymo 16 straipsnyje „Asmens duomenų apsauga, konfidencialumas ir saugus apdorojimas“ teigiama: „Valstybės narės užtikrina, kad vykdant bet kokią su organų transplantacija susijusią veiklą būtų visiškai ir skrupulingai paisoma pagrindinių asmens duomenų apsaugos teisių ir laikomasi Bendrijos asmens duomenų apsaugos nuostatų, pvz., Direktyvos 95/46/EB, ypač tos direktyvos 8 straipsnio 3 dalies, 16 ir 17 straipsnių ir 28 straipsnio 2 dalies nuostatų“. EDAPP rekomenduoja šį straipsnį papildyti antra pastraipa, kurioje būtų apibūdinti pagrindiniai saugumo užtikrinimo valstybių narių lygiu principai, nurodant bent jau tokius punktus:

—

turėtų būti nustatyta informacijos saugumo politika, pagal kurią įgyvendinamos techninės ir organizacinės priemonės, skirtos užtikrinti donorų ir recipientų asmens duomenų konfidencialumą, vientisumą, atskaitomybę ir prieinamumą,

| — | turėtų būti nustatyta konkreti konfidencialumo ir prieigos kontrolės politika, naudojama visose valstybėse narėse ir apibrėžianti visų visos atsekamumo grandinės susijusių Šalių (donoro, įsigyjančiosios organizacijos, transplantacijos centro, recipiento, nacionalinės kompetentingos institucijos, tarpvalstybinės kompetentingos institucijos) prieigos teises, funkcijas ir atsakomybę. Turėtų būti nustatytos konkrečios duomenų konfidencialumo garantijos, taikomos asmenims, susijusiems su tvarkymu, ypač jeigu tie asmenys nėra saistomi medikams taikomo profesinės paslapties išlaikymo įpareigojimo (pavyzdžiui, konfidencialumo elgsenos kodeksai ir informuotumo didinimo priemonės), |
| --- | --- |

—

turėtų būti nustatyta konkreti konfidencialumo ir prieigos kontrolės politika, naudojama visose valstybėse narėse ir apibrėžianti visų visos atsekamumo grandinės susijusių Šalių (donoro, įsigyjančiosios organizacijos, transplantacijos centro, recipiento, nacionalinės kompetentingos institucijos, tarpvalstybinės kompetentingos institucijos) prieigos teises, funkcijas ir atsakomybę. Turėtų būti nustatytos konkrečios duomenų konfidencialumo garantijos, taikomos asmenims, susijusiems su tvarkymu, ypač jeigu tie asmenys nėra saistomi medikams taikomo profesinės paslapties išlaikymo įpareigojimo (pavyzdžiui, konfidencialumo elgsenos kodeksai ir informuotumo didinimo priemonės),

| — | turėtų būti pabrėžtas poreikis spręsti saugumo mechanizmų (pavyzdžiui, šifravimo ir skaitmeninių sertifikatų) nacionalinėse duomenų bazėse klausimą. Ypač donorų registrų atveju turėtų būti taikomas principas, pagal kurį į privatumą atsižvelgiama kūrimo etape, kad jau pradinėse įgyvendinimo fazėse būtų laikomasi visų būtinų saugumo reikalavimų, |
| --- | --- |

—

turėtų būti pabrėžtas poreikis spręsti saugumo mechanizmų (pavyzdžiui, šifravimo ir skaitmeninių sertifikatų) nacionalinėse duomenų bazėse klausimą. Ypač donorų registrų atveju turėtų būti taikomas principas, pagal kurį į privatumą atsižvelgiama kūrimo etape, kad jau pradinėse įgyvendinimo fazėse būtų laikomasi visų būtinų saugumo reikalavimų,

| — | taip pat turėtų būti nustatytos procedūros, skirtos apsaugoti donorų ir recipientų teises į duomenų apsaugą, ypač prieigos ir duomenų taisymo teises, taip pat teisę į informaciją. Taip pat turėtų būti atidžiai atsižvelgiama į atvejus, kai donorai pageidauja atsiimti savo sutikimą arba nebuvo patvirtinti donorais (parengus donoro ar organo apibūdinimą). Tokiu atveju turėtų būti nustatyta konkreti procedūra, susijusi su jų duomenų saugojimu, ir jų saugojimo trukmė, |
| --- | --- |

—

taip pat turėtų būti nustatytos procedūros, skirtos apsaugoti donorų ir recipientų teises į duomenų apsaugą, ypač prieigos ir duomenų taisymo teises, taip pat teisę į informaciją. Taip pat turėtų būti atidžiai atsižvelgiama į atvejus, kai donorai pageidauja atsiimti savo sutikimą arba nebuvo patvirtinti donorais (parengus donoro ar organo apibūdinimą). Tokiu atveju turėtų būti nustatyta konkreti procedūra, susijusi su jų duomenų saugojimu, ir jų saugojimo trukmė,

| — | informacijos saugumo politikoje taip pat turėtų būti numatytos priemonės, skirtos duomenų vientisumui ir nepertraukiamam prieinamumui užtikrinti. Informacijos saugumo rizikos įvertinimas turėtų būti papildytas numatant elementus, susijusius su incidentų ir veiklos tęstinumo valdymu, |
| --- | --- |

—

informacijos saugumo politikoje taip pat turėtų būti numatytos priemonės, skirtos duomenų vientisumui ir nepertraukiamam prieinamumui užtikrinti. Informacijos saugumo rizikos įvertinimas turėtų būti papildytas numatant elementus, susijusius su incidentų ir veiklos tęstinumo valdymu,

| — | turėtų būti atliekama reguliari informacijos saugumo politikos stebėsena ir peržiūra, įskaitant nepriklausomą auditą. |
| --- | --- |

—

turėtų būti atliekama reguliari informacijos saugumo politikos stebėsena ir peržiūra, įskaitant nepriklausomą auditą.

| 37. | EDAPP rekomenduoja pirmiau nurodytus elementus įtraukti į 16 straipsnį, o vėliau smulkiau juos apibūdinti kaip dalį įgyvendinamųjų priemonių, nurodytų 25 straipsnyje, visų pirma 1 dalies a, b ir c punktuose. |
| --- | --- |

37.

EDAPP rekomenduoja pirmiau nurodytus elementus įtraukti į 16 straipsnį, o vėliau smulkiau juos apibūdinti kaip dalį įgyvendinamųjų priemonių, nurodytų 25 straipsnyje, visų pirma 1 dalies a, b ir c punktuose.

IV.   TARPVALSTYBINIO KEITIMOSI ORGANAIS APSAUGOS PRIEMONĖS

Saugumo priemonių valstybėse narėse suderinimas

| 38. | Tarpvalstybinis keitimasis organais praktikoje visada bus susijęs su asmens duomenų tvarkymu, nes net ir užkoduotus organus galima (netiesiogiai) identifikuoti per nacionalines kompetentingas institucijas. |
| --- | --- |

38.

Tarpvalstybinis keitimasis organais praktikoje visada bus susijęs su asmens duomenų tvarkymu, nes net ir užkoduotus organus galima (netiesiogiai) identifikuoti per nacionalines kompetentingas institucijas.

| 39. | EDAPP jau yra pareiškęs savo nuomonę apie saugumo poreikius siekiant apsaugoti asmens duomenis visoje Europoje naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse narėse, pabrėždamas, be kita ko, poreikį suderinti valstybių narių informacijos saugumo politiką, kad duomenų apsauga būtų tinkamo lygio (24). Jis rekomenduoja šį elementą taip pat paminėti šioje nuomonėje nagrinėjamame pasiūlyme, konkrečiau, 17 konstatuojamojoje dalyje, kurioje paminėta Direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis nuostata. |
| --- | --- |

39.

EDAPP jau yra pareiškęs savo nuomonę apie saugumo poreikius siekiant apsaugoti asmens duomenis visoje Europoje naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse narėse, pabrėždamas, be kita ko, poreikį suderinti valstybių narių informacijos saugumo politiką, kad duomenų apsauga būtų tinkamo lygio (24). Jis rekomenduoja šį elementą taip pat paminėti šioje nuomonėje nagrinėjamame pasiūlyme, konkrečiau, 17 konstatuojamojoje dalyje, kurioje paminėta Direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis nuostata.

Atsekamumo sistemos sukūrimas

| 40. | Šiuo konkrečiu atveju svarbus tarpvalstybinio duomenų saugumo kriterijus yra atsekamumo mechanizmas, kurį reikia sukurti. Tuo tikslu, be valstybių narių lygiu taikomų apsaugos priemonių, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas pseudonimų suteikimo galimybėms, kuriomis būtų pasinaudota nustatant donorų ir recipientų tapatybę (pavyzdžiui, kodavimo rūšis, dvigubo kodavimo galimybė ir t. t.), ir sąveikos su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema užtikrinimui. |
| --- | --- |

40.

Šiuo konkrečiu atveju svarbus tarpvalstybinio duomenų saugumo kriterijus yra atsekamumo mechanizmas, kurį reikia sukurti. Tuo tikslu, be valstybių narių lygiu taikomų apsaugos priemonių, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas pseudonimų suteikimo galimybėms, kuriomis būtų pasinaudota nustatant donorų ir recipientų tapatybę (pavyzdžiui, kodavimo rūšis, dvigubo kodavimo galimybė ir t. t.), ir sąveikos su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema užtikrinimui.

| 41. | EDAPP rekomenduoja į siūlomos direktyvos 25 straipsnį „Įgyvendinimo priemonės“ įtraukti konkrečią nuorodą šiuo klausimu, taip iš dalies pakeičiant 1 dalies b punktą: „visiško organų atsekamumo užtikrinimo procedūros ir ženklinimo reikalavimai, kartu apsaugant donorų ir recipientų konfidencialumą viso atsekamumo proceso metu ir užtikrinant sąveiką su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema“. |
| --- | --- |

41.

EDAPP rekomenduoja į siūlomos direktyvos 25 straipsnį „Įgyvendinimo priemonės“ įtraukti konkrečią nuorodą šiuo klausimu, taip iš dalies pakeičiant 1 dalies b punktą: „visiško organų atsekamumo užtikrinimo procedūros ir ženklinimo reikalavimai, kartu apsaugant donorų ir recipientų konfidencialumą viso atsekamumo proceso metu ir užtikrinant sąveiką su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema“.

Keitimasis organais su trečiosiomis šalimis

| 42. | Saugumo poreikiai yra dar svarbesni, kai keičiamasi duomenimis su trečiosiomis šalimis, kuriose ne visada gali būti užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis. Specialus asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims režimas nustatytas Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsniuose. EDAPP supranta, kad duomenų apsaugos reikalavimai neturėtų kliudyti greitai ir veiksmingai pasikeisti organais, nes organų donorystės srityje tai yra būtinybė ir dažnai gali būti mirties ar gyvenimo klausimas. Todėl turėtų būti išnagrinėtos galimybės leisti perduoti duomenis nepaisant to, kad trečiosiose šalyse apskritai nėra užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis. Todėl reikėtų atsižvelgti į tai, kad tarpvalstybiniu lygiu asmens tapatybės nustatymas yra netiesioginio pobūdžio, o nacionalinės kompetentingos institucijos vykdo bendrą sistemos priežiūrą, todėl tarpvalstybiniu lygiu turbūt kyla mažesnė rizika nei nacionaliniu lygiu (25). |
| --- | --- |

42.

Saugumo poreikiai yra dar svarbesni, kai keičiamasi duomenimis su trečiosiomis šalimis, kuriose ne visada gali būti užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis. Specialus asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims režimas nustatytas Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsniuose. EDAPP supranta, kad duomenų apsaugos reikalavimai neturėtų kliudyti greitai ir veiksmingai pasikeisti organais, nes organų donorystės srityje tai yra būtinybė ir dažnai gali būti mirties ar gyvenimo klausimas. Todėl turėtų būti išnagrinėtos galimybės leisti perduoti duomenis nepaisant to, kad trečiosiose šalyse apskritai nėra užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis. Todėl reikėtų atsižvelgti į tai, kad tarpvalstybiniu lygiu asmens tapatybės nustatymas yra netiesioginio pobūdžio, o nacionalinės kompetentingos institucijos vykdo bendrą sistemos priežiūrą, todėl tarpvalstybiniu lygiu turbūt kyla mažesnė rizika nei nacionaliniu lygiu (25).

| 43. | Šiuo tikslu, EDAPP nuomone, kompetentinga institucija, atsakinga už leidimų tokiam duomenų perdavimui suteikimą, konsultuojasi su nacionaline duomenų apsaugos institucija, kad atsižvelgiant į galimus nukrypimo nuo nuostatų atvejus, nurodytus Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnyje, būtų parengta reikalinga sistema, skirta saugiam, bet kartu ir greitam bei veiksmingam, duomenų apie organus perdavimui trečiosioms šalims ir iš jų. EDAPP rekomenduoja įtraukti nuorodą šiuo klausimu į 21 straipsnį „Organų mainai su trečiosiomis šalimis“ arba į atitinkamą 15 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

43.

Šiuo tikslu, EDAPP nuomone, kompetentinga institucija, atsakinga už leidimų tokiam duomenų perdavimui suteikimą, konsultuojasi su nacionaline duomenų apsaugos institucija, kad atsižvelgiant į galimus nukrypimo nuo nuostatų atvejus, nurodytus Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnyje, būtų parengta reikalinga sistema, skirta saugiam, bet kartu ir greitam bei veiksmingam, duomenų apie organus perdavimui trečiosioms šalims ir iš jų. EDAPP rekomenduoja įtraukti nuorodą šiuo klausimu į 21 straipsnį „Organų mainai su trečiosiomis šalimis“ arba į atitinkamą 15 konstatuojamąją dalį.

Įgyvendinamosios priemonės

| 44. | Galiausiai EDAPP ragina teisės aktų leidėją užtikrinti, kad atsižvelgiant į 25 straipsnį visais atvejais, kai svarstomos įgyvendinamosios priemonės, darančios poveikį duomenų apsaugai ir saugumui, būtų konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupę. |
| --- | --- |

44.

Galiausiai EDAPP ragina teisės aktų leidėją užtikrinti, kad atsižvelgiant į 25 straipsnį visais atvejais, kai svarstomos įgyvendinamosios priemonės, darančios poveikį duomenų apsaugai ir saugumui, būtų konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupę.

V.   IŠVADOS

| 45. | EDAPP atkreipė dėmesį į iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti aukštus transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugumo standartus ir kuri gali būti traktuojama kaip dalis bendro EB požiūrio, kuriuos vadovaujamasi siekiant propaguoti galimybes visoje Europoje naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

45.

EDAPP atkreipė dėmesį į iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti aukštus transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugumo standartus ir kuri gali būti traktuojama kaip dalis bendro EB požiūrio, kuriuos vadovaujamasi siekiant propaguoti galimybes visoje Europoje naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje.

| 46. | Pasiūlyme jau atsižvelgta į duomenų apsaugos poreikius, susijusius su organų donorais ir recipientais, ypač į reikalavimą užtikrinti jų tapatybių konfidencialumą. Tačiau EDAPP apgailestauja, kad kai kurios iš šių nuostatų yra neaiškios, dviprasmiškos ar bendro pobūdžio, ir todėl rekomenduoja padaryti kelis pakeitimus, kad būtų patobulintas pasiūlymo turinys, susijęs su duomenų apsauga. |
| --- | --- |

46.

Pasiūlyme jau atsižvelgta į duomenų apsaugos poreikius, susijusius su organų donorais ir recipientais, ypač į reikalavimą užtikrinti jų tapatybių konfidencialumą. Tačiau EDAPP apgailestauja, kad kai kurios iš šių nuostatų yra neaiškios, dviprasmiškos ar bendro pobūdžio, ir todėl rekomenduoja padaryti kelis pakeitimus, kad būtų patobulintas pasiūlymo turinys, susijęs su duomenų apsauga.

| 47. | Pirmiausia EDAPP atkreipia dėmesį į prieštaravimą tarp pasiūlyme vartojamų atsekamumo ir anonimiškumo sąvokų. Šiuo atžvilgiu jis rekomenduoja konkrečius formuluočių pakeitimus tam tikrose pasiūlymo dalyse (t. y. 16 konstatuojamojoje dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje ir 17 straipsnyje), kad būtų išvengta dviprasmybės ir aiškiai atspindėta tai, kad duomenys nėra anonimiški, tačiau turėtų būti tvarkomi laikantis griežtų konfidencialumo ir saugumo taisyklių. |
| --- | --- |

47.

Pirmiausia EDAPP atkreipia dėmesį į prieštaravimą tarp pasiūlyme vartojamų atsekamumo ir anonimiškumo sąvokų. Šiuo atžvilgiu jis rekomenduoja konkrečius formuluočių pakeitimus tam tikrose pasiūlymo dalyse (t. y. 16 konstatuojamojoje dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje ir 17 straipsnyje), kad būtų išvengta dviprasmybės ir aiškiai atspindėta tai, kad duomenys nėra anonimiški, tačiau turėtų būti tvarkomi laikantis griežtų konfidencialumo ir saugumo taisyklių.

| 48. | Be to, EDAPP rekomenduoja labiau pabrėžti poreikį nacionaliniu lygiu patvirtinti griežtas saugumo priemones. Tai galėtų būti padaryta 16 straipsnį papildant antra pastraipa, kurioje būtų apibūdinti pagrindiniai saugumo užtikrinimo valstybių narių lygiu principai; vėliau šie principai būtų smulkiau apibūdinti kaip dalį įgyvendinamųjų priemonių, nurodytų 25 straipsnio 1 dalyje. Siūlomi šie saugumo principai:






  a) | priimti informacijos saugumo politiką siekiant užtikrinti donorų ir recipientų asmens duomenų konfidencialumą, vientisumą, atskaitomybę ir prieinamumą; |
| --- | --- | --- |

48.

Be to, EDAPP rekomenduoja labiau pabrėžti poreikį nacionaliniu lygiu patvirtinti griežtas saugumo priemones. Tai galėtų būti padaryta 16 straipsnį papildant antra pastraipa, kurioje būtų apibūdinti pagrindiniai saugumo užtikrinimo valstybių narių lygiu principai; vėliau šie principai būtų smulkiau apibūdinti kaip dalį įgyvendinamųjų priemonių, nurodytų 25 straipsnio 1 dalyje. Siūlomi šie saugumo principai:

a)

priimti informacijos saugumo politiką siekiant užtikrinti donorų ir recipientų asmens duomenų konfidencialumą, vientisumą, atskaitomybę ir prieinamumą;

| b) | apibrėžti konkrečią konfidencialumo ir prieigos kontrolės politiką, kartu nustatant konfidencialumo garantijas, taikomas asmenims, susijusiems su tvarkymu; |
| --- | --- |

b)

apibrėžti konkrečią konfidencialumo ir prieigos kontrolės politiką, kartu nustatant konfidencialumo garantijas, taikomas asmenims, susijusiems su tvarkymu;

| c) | spręsti saugumo mechanizmų, grindžiamų principu, pagal kurį į privatumą atsižvelgiama kūrimo etape, diegimo nacionalinėse duomenų bazėse klausimą; |
| --- | --- |

c)

spręsti saugumo mechanizmų, grindžiamų principu, pagal kurį į privatumą atsižvelgiama kūrimo etape, diegimo nacionalinėse duomenų bazėse klausimą;

| d) | nustatyti procedūras, skirtas apsaugoti donorų ir recipientų teises į duomenų apsaugą, ypač prieigos ir duomenų taisymo teises, taip pat teisę į informaciją, ypatingą dėmesį skiriant atvejams, kai donorai pageidauja atsiimti savo sutikimą arba nebuvo patvirtinti donorais; |
| --- | --- |

d)

nustatyti procedūras, skirtas apsaugoti donorų ir recipientų teises į duomenų apsaugą, ypač prieigos ir duomenų taisymo teises, taip pat teisę į informaciją, ypatingą dėmesį skiriant atvejams, kai donorai pageidauja atsiimti savo sutikimą arba nebuvo patvirtinti donorais;

| e) | numatyti priemones, skirtas duomenų vientisumui ir nepertraukiamam prieinamumui užtikrinti; |
| --- | --- |

e)

numatyti priemones, skirtas duomenų vientisumui ir nepertraukiamam prieinamumui užtikrinti;

| f) | užtikrinti reguliarią įgyvendinamos saugumo politikos stebėseną ir nepriklausomą auditą. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti reguliarią įgyvendinamos saugumo politikos stebėseną ir nepriklausomą auditą.

| 49. | Tarpvalstybinio keitimosi organais klausimu EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 17 konstatuojamojoje dalyje paminėti poreikį suderinti valstybių narių informacijos saugumo politiką. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas pseudonimų suteikimo galimybėms, kuriomis būtų pasinaudota nustatant donorų ir recipientų tapatybę, bei sąveikos su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema užtikrinimui. EDAPP rekomenduoja į pasiūlymo 25 straipsnio 1 dalies b punktą įtraukti konkrečią nuorodą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

49.

Tarpvalstybinio keitimosi organais klausimu EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 17 konstatuojamojoje dalyje paminėti poreikį suderinti valstybių narių informacijos saugumo politiką. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas pseudonimų suteikimo galimybėms, kuriomis būtų pasinaudota nustatant donorų ir recipientų tapatybę, bei sąveikos su audinių ir ląstelių identifikavimo sistema užtikrinimui. EDAPP rekomenduoja į pasiūlymo 25 straipsnio 1 dalies b punktą įtraukti konkrečią nuorodą šiuo klausimu.

| 50. | Keitimosi organais su trečiosiomis šalimis srityje EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 21 straipsnyje ar atitinkamoje 15 konstatuojamojoje dalyje paminėti, kad kompetentinga institucija konsultuosis su nacionaline duomenų apsaugos institucija, kad būtų parengta reikalinga sistema, skirta saugiam, bet kartu ir greitam bei veiksmingam, duomenų apie organus perdavimui trečiosioms šalims ir iš jų. |
| --- | --- |

50.

Keitimosi organais su trečiosiomis šalimis srityje EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 21 straipsnyje ar atitinkamoje 15 konstatuojamojoje dalyje paminėti, kad kompetentinga institucija konsultuosis su nacionaline duomenų apsaugos institucija, kad būtų parengta reikalinga sistema, skirta saugiam, bet kartu ir greitam bei veiksmingam, duomenų apie organus perdavimui trečiosioms šalims ir iš jų.

| 51. | Galiausiai EDAPP rekomenduoja, kad visais atvejais, kai svarstomos įgyvendinamosios priemonės, darančios poveikį duomenų apsaugai ir saugumui, būtų konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupę. |
| --- | --- |

51.

Galiausiai EDAPP rekomenduoja, kad visais atvejais, kai svarstomos įgyvendinamosios priemonės, darančios poveikį duomenų apsaugai ir saugumui, būtų konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupę.

Priimta Briuselyje 2009 m. kovo 5 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  COM(2008) 818 galutinis.

1

(2)  Šią sistemą reglamentuoja direktyvos 2002/98/EB, 2004/33/EB, 2005/61/EB bei 2005/62/EB (kraujas ir kraujo produktai) ir direktyvos 2004/23/EB, 2006/17/EB bei 2006/86/EB (žmogaus audiniai ir ląstelės).

2

(3)  Taip pat žr. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo (COM(2008) 414 galutinis).

3

(4)  2008 m. gruodžio 2 d. EDAPP nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo.

4

(5)  29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės priimta Nuomonė 4/2007 dėl asmens duomenų sąvokos (p. 9).

5

(6)  Ministrų komiteto rekomendacija Rec(2006) 4 valstybėms narėms dėl mokslinių tyrimų žmogaus biologinių medžiagų srityje.

6

(7)  Rekomendacijos Rec(2006) 4 3 straipsnio i punktas.

7

(8)  29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės nuomonė 4/2007, p. 18.

8

(9)  Rekomendacijos Rec(2006) 4 3 straipsnio ii punktas.

9

(10)  Kadangi organų donorai labai dažnai yra audinių donorai, reikia sekti ir pasitelkiant audinių budraus stebėjimo sistemą pranešti apie visas nepageidaujamas neigiamas reakcijas ir kartu užtikrinti sąveiką su pagal šią sistemą naudojamu netiesioginio identifikavimo metodu. Žr.: 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/23/EB, nustatančią žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (OL L 102/48, 2004 4 7) ir 2006 m. spalio 24 d. Komisijos direktyvą 2006/89/EB, įgyvendinančią Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/23/EB dėl atsekamumo reikalavimų, pranešimo apie pavojingas nepageidaujamas reakcijas ir reiškinius bei žmogaus audinių ir ląstelių kodavimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo ir paskirstymo tam tikrų techninių reikalavimų (OL L 294/32, 2006 10 25).

10

(11)  Šį kodą sudaro unikalus identifikacijos numeris, suteiktas kiekvienam donorui, pagal kurį, kartu su audinių įstaigos ir produkto identifikacijos numeriais, galima sužinoti donorų ir recipientų tapatybes. Konkrečiau, pagal Direktyvos 2006/86/EB 10 straipsnį „audinių įstaigoje visai donoro medžiagai suteikiamas bendras Europos identifikavimo kodas, kad būtų užtikrintas tinkamas donoro identifikavimas ir visos donoro medžiagos atsekamumas bei pateikta informacija apie pagrindines audinių ir ląstelių charakteristikas bei savybes.“ Kaip apibūdinta šios direktyvos VII priede, kodą sudaro dvi dalys: a) donoro identifikavimo numeris, įskaitant unikalų donoro ID numerį ir audinių įstaigos identifikacijos numerį bei b) produkto identifikacijos numeris, įskaitant produkto kodą, siuntos numerį ir galiojimo datą.

11

(12)  Ši pastaba taip pat buvo padaryta 2006 m. rugsėjo 19 d. EDAPP nuomonėje dėl viešųjų konsultacijų dėl būsimų ES veiksmų organų donorystės ir transplantacijos srityje.

12

(13)  Pabraukta mūsų.

13

(14)  Užtikrinimas, kad su informacija galėtų susipažinti tik atitinkamą leidimą turintys asmenys (ISO apibrėžtis, šaltinis: http://www.wikipedia.org).

14

(15)  Atsižvelgiant į kontekstą, terminas „anonimiškumas“ kartais vartojamas norint nurodyti netiesiogiai identifikuojamus duomenis, pavyzdžiui, statistinius duomenis. Tačiau tai nėra teisinga duomenų apsaugos požiūriu, kaip paaiškino EDAPP nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir darbuotojų sveikatą bei saugą (COM(2007) 46 galutinis) ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos (COM(2007) 625 galutinis).

15

(16)  Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijos Papildomas protokolas dėl žmogaus organų ir audinių transplantacijos (2002 m. sausio 24 d., Strasbūras); ratifikavimo lentelė pateikiama: http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=186&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG Taip pat žr. Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir orumo apsaugos biologijos ir medicinos taikymo srityje. Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencija (1997 m. balandžio 4 d., Oviedo); ratifikavimo lentelė pateikiama: http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=164&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG

16

(17)  Užtikrinti, kad duomenys būtų „visuma“ ar išsamūs, kad bet kurios operacijos metu (pavyzdžiui, juos perduodant, saugant ar atgaminant) jie liktų tokie patys, būtų išsaugoti numatytai paskirčiai arba nurodytoms operacijoms skirti duomenys – tai a priori tikėtina duomenų kokybė. Paprastai tariant, duomenų vientisumas yra garantija, kad duomenys yra nuoseklūs ir teisingi (šaltinis: http://www.wikipedia.org); užtikrinti, kad naudotis informacija ar ją keisti gali tik atitinkamus įgaliojimus turintys asmenys (šaltinis: http://searchdatacenter.techtarget.com).

17

a priori

(18)  Atsakomybė už savo veiksmus; negalėjimas atsisakyti: užtikrinti, kad duomenis išsiuntė ir gavo subjektai, kurie teigia, kad duomenis išsiuntė ir gavo: supratimas, kad ginčo metu subjektas negali atsisakyti teiginio ar jį paneigti (šaltinis: http://www.wikipedia.org).

18

(19)  Kokiu mastu duomenys gali būti iš karto prieinami (šaltinis: http://www.pcmag.com).

19

(20)  Taip pat reikia pažymėti, kad vien tai, kad recipientui persodintas organas, yra neskelbtina asmeninė informacija apie to asmens sveikatą.

20

(21)  Potencialūs donorai, kurie nėra idealiai tinkami, tačiau tam tikromis aplinkybėmis jų kandidatūros gali būti svarstomos, pavyzdžiui, organų persodinimo vyresnio amžiaus recipientams atveju. Žr.: Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo ir Komisijos komunikato „Organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų planas: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas“ lydraštis, 2008 m. gruodžio 8 d.

21

(22)  Elektroninis tapatybės kortelės ekvivalentas, pagal kurį nustatoma skaitmeninio parašo autoriaus tapatybė (šaltinis: http://www.ffiec.gov/ffiecinfobase/booklets/e_banking/ebanking_04_appx_b_glossary.html).

22

(23)  Viešojo rakto infrastruktūra – aparatinės ir programinės įrangos, žmonių, politikos ir procedūrų komplektas, reikalingas skaitmeniniams sertifikatams kurti, valdyti, laikyti, platinti ir panaikinti (šaltinis: http://www.wikipedia.org).

23

(24)  2008 m. gruodžio 2 d. EDAPP nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo.

24

(25)  Žr. 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės nuomonę 4/2007 dėl pseudonimais ir raktu užkoduotų duomenų, p. 18.

25

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/14

---

Euro kursas (1)

2009 m. rugpjūčio 14 d.

2009/C 192/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4294 |
| JPY | Japonijos jena | 135,61 |
| DKK | Danijos krona | 7,4444 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86160 |
| SEK | Švedijos krona | 10,1835 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5267 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,6165 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,733 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 269,20 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7000 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1240 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2130 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1160 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6939 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5509 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,0784 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,0785 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0628 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 769,06 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,5152 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,7688 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3120 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 246,96 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,0279 |
| PHP | Filipinų pesas | 68,695 |
| RUB | Rusijos rublis | 45,1200 |
| THB | Tailando batas | 48,635 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,6020 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,3544 |
| INR | Indijos rupija | 68,9610 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4294

JPY

Japonijos jena

135,61

DKK

Danijos krona

7,4444

GBP

Svaras sterlingas

0,86160

SEK

Švedijos krona

10,1835

CHF

Šveicarijos frankas

1,5267

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,6165

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,733

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

269,20

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7000

PLN

Lenkijos zlotas

4,1240

RON

Rumunijos lėja

4,2130

TRY

Turkijos lira

2,1160

AUD

Australijos doleris

1,6939

CAD

Kanados doleris

1,5509

HKD

Honkongo doleris

11,0784

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,0785

SGD

Singapūro doleris

2,0628

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 769,06

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,5152

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,7688

HRK

Kroatijos kuna

7,3120

IDR

Indonezijos rupija

14 246,96

MYR

Malaizijos ringitas

5,0279

PHP

Filipinų pesas

68,695

RUB

Rusijos rublis

45,1200

THB

Tailando batas

48,635

BRL

Brazilijos realas

2,6020

MXN

Meksikos pesas

18,3544

INR

Indijos rupija

68,9610

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/15

---

Sprendimo, susijusio su banko „Banco Privado Português, S.A.“ taikomomis reorganizavimo priemonėmis, kurių imtasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 3 straipsnį (toliau – Direktyva 2001/24/EB), ištrauka

2009/C 192/04

Paskelbimas numatytas pagal minėtosios direktyvos 6 straipsnį ir 2006 m. spalio 25 d. įstatyminio potvarkio Nr. 199/2006 18 straipsnį.

Portugalijos bankas („Banco de Portugal“) – administracinė institucija, kuriai, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/24/EB 2 straipsnio 6 įtraukoje, suteikta kompetencija kredito įstaigų reorganizavimo klausimais, atsižvelgdamas į tai, kad banko „Banco Privado Português, S.A.“ paprašyta peržiūrėti ir pakeisti anksčiau pateiktą reorganizavimo planą ir kad bankui turi būti skirtas papildomas laikas planui pakeisti, 2009 m. gegužės 26 d. pagal minėtosios direktyvos 3 straipsnį ir pagal gruodžio mėn. įstatyminį potvarkį Nr. 298/92 1992 m. gruodžio 31 d. patvirtintų kredito įstaigoms ir finansų įmonėms taikomų bendrųjų taisyklių (Regime Geral das Instituições de Crédito e Sociedades Financeiras) su pakeitimais, padarytais vėliau priimtais teisės aktais, 145 straipsnio 1 dalies b punktą ir 3 dalį nusprendė iki 2009 m. rugsėjo 1 d. pratęsti išimties taikymą dėl minėtojo banko „Banco Privado Português, S.A.“ įsipareigojimų neatidėliotino vykdymo, o pačia išimtimi turi būti naudojamasi tiek, kiek reikia minėtajam bankui restruktūrizuoti ir reorganizuoti, neapribojant kasdieniniam administravimui būtinų išlaidų.

Minėtąjį sprendimą administracine tvarka galima apskųsti Lisabonos administraciniam teismui (adresu Rua Filipe Folque, n.o 12-A, 1.o, Lisboa) per 90 dienų nuo pranešimo apie šį sprendimą arba nuo šio pranešimo paskelbimo.

Valdybų sekretorius

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/16

---

Ištrauka iš sprendimo dėl „Kaupthing Bank hf.“, priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo

2009/C 192/05

Siūlymas pateikti reikalavimą – Reikalavimo pateikimo terminai

Reikjaviko apygardos teismo sprendimu, priimtu 2008 m. lapkričio 24 d., bankui „Kaupthing Bank hf.“, ID Nr. 560882-0419, Borgartun 19, 105 Reykjavik, ICELAND, buvo suteiktas mokėjimų moratoriumas iki 2009 m. vasario 13 d. Vasario 19 d. moratoriumas buvo pratęstas iki 2009 m. lapkričio 13 d., penktadienio. Remdamasis Įstatymo Nr. 44/2009 dėl Įstatymo Nr. 161/2002 pakeitimo II laikinąja nuostata, Reikjaviko apygardos teismas 2009 m. gegužės 25 d. paskyrė banko Likvidavimo komitetą, kuriam be kitų užduočių pavesta nagrinėti bankui pateiktus reikalavimus, kol galioja moratoriumas ir pradėjus likvidavimo procedūrą po moratoriumo pabaigos.

Pagal Įstatymo Nr. 44/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas Nr. 161/2002, III laikinąją nuostatą likvidavimo procedūros atskaitos data yra 2008 m. lapkričio 15 d. Reikalavimų nagrinėjimo pradžios data pagrįsta Įstatymo Nr. 44/2009 įsigaliojimu ir yra 2009 m. balandžio 22 d. pagal Įstatymo Nr. 44/2009 II laikinosios nuostatos 2 pastraipą.

Visos šalys, turinčios pretenzijų bankui „Kaupthing Bank hf.“ dėl skolų ar kitų teisių arba dėl banko valdomo turto, raginamos raštu pateikti savo reikalavimus banko Likvidavimo komitetui per šešis mėnesius nuo pirmo šio pranešimo paskelbimo Islandijos Legal Gazette2009 m. birželio 30 d. Todėl paskutinė reikalavimų pateikimo diena yra 2009 m. gruodžio 30 d. Reikalavimai Likvidavimo komitetui turi būti pateikti per nurodytą laikotarpį ir turi atitikti Bankroto įstatymo Nr. 21/1991 117 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateiktus nurodymus.

Reikalavimai siunčiami adresu:

| The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf. |
| --- |
| Borgartún 19 |
| 105 Reykjavik |
| ICELAND |

The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf.

Borgartún 19

105 Reykjavik

ICELAND

Remiantis minėtomis nuostatomis, kreditoriams nurodyta įtraukti detalizuotą savo reikalavimo sumą, kokia ji buvo 2009 m. balandžio 22 d.

Reikalavimai užsienio valiutomis turėtų būti pateikti atitinkama valiuta. Europos ekonominės erdvės arba Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių kreditoriai reikalavimus gali pateikti tos valstybės kalba. Kartu su tokiais reikalavimais privaloma pateikti vertimą į islandų kalbą. Tačiau leidžiama pateikti reikalavimą anglų kalba, neverčiant jo į islandų kalbą. Kiti kreditoriai gali pateikti reikalavimus islandų arba anglų kalbomis.

Jei reikalavimas nepateikiamas per pirmiau nurodytą laikotarpį, pagal Bankroto įstatymo Nr. 21/1991 118 straipsnį reikalavimas bankui „Kaupthing Bank hf.“ laikomas niekiniu, nebent būtų taikomos minėto straipsnio 1–6 pastraipose nurodytos išimtys.

Laikoma, kad pateikdamas reikalavimą kreditorius atsisako savo teisių į konfidencialumą (banko paslapties) minėto reikalavimo atžvilgiu.

Informuojama, kad kreditorių susitikimas įvyks 2010 m. sausio 29 d., penktadienį, 10.00 val. viešbutyje „Hilton Hotel Nordica“, Sudurlandsbraut 2, 108 Reykjavik, ICELAND. Bet kuri šalis, pateikusi reikalavimą bankui, turi teisę dalyvauti šiame susitikime. Susitikime bus aptartas pateiktų reikalavimų sąrašas ir Likvidavimo komiteto nuomonė dėl reikalavimų pripažinimų, jeigu ji bus suformuluota. Reikalavimus pateikusios šalys galės gauti pateiktų reikalavimų sąrašą mažiausiai vieną savaitę prieš susitikimą.

Daugiau informacijos apie reikalavimų pateikimą ir nagrinėjimą bus pateikta banko interneto svetainėje http://www.kaupthing.com. Likvidavimo komitetas nori pateikti kreditoriams šiuos nurodymus:

| a) | Pateikdami reikalavimą, nurodykite savo e. pašto adresą arba savo atstovo e. pašto adresą. |
| --- | --- |

a)

Pateikdami reikalavimą, nurodykite savo e. pašto adresą arba savo atstovo e. pašto adresą.

| b) | Siekiant palengvinti mokėjimą, prašome nurodyti savo banko sąskaitos duomenis (rekvizitus). |
| --- | --- |

b)

Siekiant palengvinti mokėjimą, prašome nurodyti savo banko sąskaitos duomenis (rekvizitus).

Kreditoriai raginami pateikti reikalavimus kiek įmanoma greičiau per nurodytą laikotarpį.

Reikjavikas, 2009 m. liepos 6 d.

The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf.

David B. GISLASON, Apygardos teismo įgaliotasis atstovas

Feldis L. OSKARSDOTTIR, Apygardos teismo įgaliotoji atstovė

Olafur GARDARSSON, Aukščiausiojo teismo įgaliotasis atstovas

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/18

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5603 – ENI/TEC)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 192/06

| 1. | 2009 m. rugpjūčio 7 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „ENI S.p.A.“ (toliau – „ENI“, Italija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Toscana Energia Clienti S.p.A.“ (toliau – TEC, Italija), kurią bendrai kontroliuoja įmonės „ENI“ ir „Toscana Energia S.p.A.“ (toliau – „Toscana Energia“, Italija), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. rugpjūčio 7 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „ENI S.p.A.“ (toliau – „ENI“, Italija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Toscana Energia Clienti S.p.A.“ (toliau – TEC, Italija), kurią bendrai kontroliuoja įmonės „ENI“ ir „Toscana Energia S.p.A.“ (toliau – „Toscana Energia“, Italija), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | ENI: Italijos įmonė, užsiimanti gamtinių dujų žvalgymu ir gamyba, gamtinių dujų tiekimu, perdavimu, laikymu, paskirstymu ir pardavimu, taip pat naftos žvalgymu ir gamyba, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

ENI: Italijos įmonė, užsiimanti gamtinių dujų žvalgymu ir gamyba, gamtinių dujų tiekimu, perdavimu, laikymu, paskirstymu ir pardavimu, taip pat naftos žvalgymu ir gamyba,

| — | TEC: Italijos įmonė, užsiimanti gamtinių dujų tiekimu išimtinai Toskanoje. |
| --- | --- |

—

TEC: Italijos įmonė, užsiimanti gamtinių dujų tiekimu išimtinai Toskanoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5603 – ENI/TEC adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5603 – ENI/TEC adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/19

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 192/07

| 1. | 2009 m. rugpjūčio 7 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Intesa San Paolo S.p.A.“ (toliau – ISP, Italija) ir „Reno de Medici“ (toliau – RDM, Italija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Manucor S.p.A.“ (toliau – „Manucor“, Italija), kurią šiuo metu kontroliuoja tik įmonė „Equinox Investment S.c.p.A“ (toliau – „Equinox“, Liuksemburgas), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. rugpjūčio 7 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Intesa San Paolo S.p.A.“ (toliau – ISP, Italija) ir „Reno de Medici“ (toliau – RDM, Italija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Manucor S.p.A.“ (toliau – „Manucor“, Italija), kurią šiuo metu kontroliuoja tik įmonė „Equinox Investment S.c.p.A“ (toliau – „Equinox“, Liuksemburgas), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | ISP: banko paslaugos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

ISP: banko paslaugos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu,

| — | RDM: kartono iš perdirbtų medžiagų gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- |

—

RDM: kartono iš perdirbtų medžiagų gamyba ir pardavimas,

| — | „Manucor“: dviašės orientacijos polipropileno plėvelės (BOPP) gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„Manucor“: dviašės orientacijos polipropileno plėvelės (BOPP) gamyba ir pardavimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 15.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 192/20

---

Pranešimas asmenims ir subjektams, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 747/2009 įtrauktiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir sustiprinimo 11 ir 15 straipsniuose numatytus sąrašus

2009/C 192/08

Bendrojoje pozicijoje 2009/615/BUSP Europos Sąjungos Taryba nusprendė toliau iš dalies pakeisti kai kuriuos Bendrosios pozicijos 2006/318/BUSP (1) priedus, kadangi nustatė, kad:

| 1. | Į Reglamento (EB) Nr. 194/2008 VI priedą įtraukti asmenys, subjektai ir įstaigos yra:






  a) | Birmos (Mianmaro) Vyriausybės nariai; arba |
| --- | --- | --- |

1.

Į Reglamento (EB) Nr. 194/2008 VI priedą įtraukti asmenys, subjektai ir įstaigos yra:

a)

Birmos (Mianmaro) Vyriausybės nariai; arba

| b) | su jais susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, kaip nurodyta Bendrosios pozicijos 2006/318/BUSP 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

b)

su jais susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, kaip nurodyta Bendrosios pozicijos 2006/318/BUSP 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje.

| 2. | VII priede išvardyti juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos yra:






  a) | įmonės, kurios priklauso Birmos (Mianmaro) Vyriausybei ar valdžios institucijoms, korporacijoms, įskaitant pagal privatinę teisę įsteigtas bendroves, kurių didžiausią akcijų paketą turi valdžios institucijos, ir šios šalies agentūroms, ar kurias jos kontroliuoja; |
| --- | --- | --- |

2.

VII priede išvardyti juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos yra:

a)

įmonės, kurios priklauso Birmos (Mianmaro) Vyriausybei ar valdžios institucijoms, korporacijoms, įskaitant pagal privatinę teisę įsteigtas bendroves, kurių didžiausią akcijų paketą turi valdžios institucijos, ir šios šalies agentūroms, ar kurias jos kontroliuoja;

| b) | įmonės, kurios priklauso Birmos (Mianmaro) Vyriausybės nariams, su jais susijusiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms, arba kurias jie kontroliuoja; ar |
| --- | --- |

b)

įmonės, kurios priklauso Birmos (Mianmaro) Vyriausybės nariams, su jais susijusiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms, arba kurias jie kontroliuoja; ar

| c) | juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, kurie priklauso a arba b punkte paminėtoms įmonėms, kurie yra jų kontroliuojami arba veikia jų vardu. |
| --- | --- |

c)

juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, kurie priklauso a arba b punkte paminėtoms įmonėms, kurie yra jų kontroliuojami arba veikia jų vardu.

Todėl Komisija, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 (2) 18 straipsnio 1 dalies b punktu, priėmė Komisijos reglamentą (EB) Nr. 747/2009 (3), kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 VI ir VII priedai

Reglamente (EB) Nr. 194/2008 numatyta, kad:

| 1. | įšaldomos visos VI priede išvardytų asmenų, grupių ir subjektų lėšos, finansinis turtas bei ekonominiai ištekliai ir draudžiama jiems tiesiogiai arba netiesiogiai leisti naudotis lėšomis bei ekonominiais ištekliais; ir |
| --- | --- |

1.

įšaldomos visos VI priede išvardytų asmenų, grupių ir subjektų lėšos, finansinis turtas bei ekonominiai ištekliai ir draudžiama jiems tiesiogiai arba netiesiogiai leisti naudotis lėšomis bei ekonominiais ištekliais; ir

| 2. | draudžiama vykdyti naujas investicijas į VII priede išvardytas įmones, juridinius asmenis, subjektus ar įstaigas. |
| --- | --- |

2.

draudžiama vykdyti naujas investicijas į VII priede išvardytas įmones, juridinius asmenis, subjektus ar įstaigas.

VI priede išvardytų asmenų, subjektų ir įstaigų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie gali atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 194/2008 IV priede išvardytose interneto svetainėse, pateikti paraišką leisti naudotis įšaldytomis lėšomis pagrindiniams poreikiams tenkinti arba tam tikriems mokesčiams sumokėti, kaip apibrėžta to reglamento 13 straipsnyje.

Į Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008, toliau iš dalies pakeisto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 747/2009, sąrašus įtraukti asmenys, subjektai ir įstaigos bet kuriuo metu gali teikti Europos Sąjungos Tarybai prašymą persvarstyti sprendimą, kuriuo jie įtraukti į minėtus sąrašus ir palikti juose, ir patvirtinamuosius dokumentus. Tokie prašymai turėtų būti siunčiami šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asmenys, subjektai ir įstaigos, įtraukti į Tarybos reglamento (EB) Nr. 194/2008 VI ir VII priedus Bendrąja pozicija 2009/615/BUSP ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 747/2009, gali pranešti Komisijai savo nuomonę dėl jų įtraukimo į sąrašą. Tokius pranešimus reikėtų siųsti adresu:

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures“ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures“

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tokie prašymai ir informacija bus svarstomi juos gavus. Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys atkreipiamas į tai, kad Taryba nuolat peržiūri sąrašus, kaip numatyta Bendrosios pozicijos 2006/318/BUSP 9 straipsnyje.

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę užginčyti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 747/2009 Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui Europos bendrijos steigimo sutarties 230 straipsnio 4 ir 5 pastraipose numatytomis sąlygomis.

---

(1)  OL L 116, 2006 4 29, p. 77. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendrąja pozicija 2009/615/BUSP (OL L 210, 2009 8 14, p. 38).

(2)  OL L 66, 2008 3 10, p. 1.

(3)  OL L 212, 2009 8 15, p. 10.

---