# Eiropas Savienības C 170/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.170.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.170.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 170

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 22. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 170/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par Slovākijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam | 1 |
| 2009/C 170/02 | Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 170/01

Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par Slovākijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

1

2009/C 170/02

Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

6

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 170/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 170/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 170/05 | Euro maiņas kurss | 13 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 170/06 | Izraksts no lēmuma par Kaupthing Bank Luxembourg S.A., piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju | 14 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 170/05

Euro maiņas kurss

13

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 170/06

Izraksts no lēmuma par Kaupthing Bank Luxembourg S.A., piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju

14

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 170/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 170/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par Slovākijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

2009/C 170/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| 2) | Pēc vairākiem gadiem ar augstu IKP pieaugumu Slovākijas ekonomikas izaugsme sāka palēnināties 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kad IKP pieaugums samazinājās līdz 2,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada ceturto ceturksni. Tā kā Slovākijas ekonomika ir maza, atvērta un ar salīdzinoši spēcīgu specializāciju automobiļu un elektronikas nozarē, to ir ietekmējusi ekonomikas lejupslīde, jo ir ievērojami samazinājies ārējais pieprasījums. Kopš 2008. gada ceturtā ceturkšņa eksports ir strauji sarucis, negatīvi ietekmējot rūpniecisko ražošanu un uzņēmēju uzticēšanos. Vissmagāk no krīzes ir cietusi ražošanas nozare, turpretī banku nozari tā ir skārusi pavisam nedaudz. Pēc pakāpeniskas samazināšanās perioda 2008. gada ceturtajā ceturksnī sāka palielināties bezdarba līmenis, jo ekonomiskās lejupslīdes dēļ notika darbinieku atlaišana no darba. Prognozēts, ka valsts finanses 2009. un 2010. gadā ievērojami pasliktināsies. Vispārējās valsts budžeta bilances un strukturālās bilances pasliktināšanās nozīmē, ka strauji samazinās fiskālās manevrēšanas iespējas. To stimulēšanas pasākumu apjoms, kurus Slovākijas iestādes pieņēmušas, reaģējot uz krīzi, 2009. gadā tiek lēsts aptuveni 1⁄2 % apmērā no IKP. Turklāt Slovākijas konkurētspējīgo pozīciju ir vājinājis kronas vērtības pieaugums pirms euro ieviešanas un salīdzinoši lielais algu pieaugums 2008. gadā, kas var radīt papildu problēmas. |
| --- | --- |

2)

Pēc vairākiem gadiem ar augstu IKP pieaugumu Slovākijas ekonomikas izaugsme sāka palēnināties 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kad IKP pieaugums samazinājās līdz 2,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada ceturto ceturksni. Tā kā Slovākijas ekonomika ir maza, atvērta un ar salīdzinoši spēcīgu specializāciju automobiļu un elektronikas nozarē, to ir ietekmējusi ekonomikas lejupslīde, jo ir ievērojami samazinājies ārējais pieprasījums. Kopš 2008. gada ceturtā ceturkšņa eksports ir strauji sarucis, negatīvi ietekmējot rūpniecisko ražošanu un uzņēmēju uzticēšanos. Vissmagāk no krīzes ir cietusi ražošanas nozare, turpretī banku nozari tā ir skārusi pavisam nedaudz. Pēc pakāpeniskas samazināšanās perioda 2008. gada ceturtajā ceturksnī sāka palielināties bezdarba līmenis, jo ekonomiskās lejupslīdes dēļ notika darbinieku atlaišana no darba. Prognozēts, ka valsts finanses 2009. un 2010. gadā ievērojami pasliktināsies. Vispārējās valsts budžeta bilances un strukturālās bilances pasliktināšanās nozīmē, ka strauji samazinās fiskālās manevrēšanas iespējas. To stimulēšanas pasākumu apjoms, kurus Slovākijas iestādes pieņēmušas, reaģējot uz krīzi, 2009. gadā tiek lēsts aptuveni 1⁄2 % apmērā no IKP. Turklāt Slovākijas konkurētspējīgo pozīciju ir vājinājis kronas vērtības pieaugums pirms euro ieviešanas un salīdzinoši lielais algu pieaugums 2008. gadā, kas var radīt papildu problēmas.

| 3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 6,4 % 2008. gadā līdz 2,4 % 2009. gadā un pēc tam tas līdz 2011. gadam pakāpeniski sasniegs 4,5 %. Izvērtējot to salīdzinājumā ar IKP aplēsēm 2009. gada pirmajam ceturksnim, kas liecina par 5,6 % samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo ceturksni, šķiet, ka šis scenārijs pamatojas uz pārmērīgi optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi (2). Komisijas dienesti prognozē 2,6 % kritumu 2009. gadā un nelielu 0,7 % pieaugumu 2010. gadā. Ņemot vērā to, ka pēdējos mēnešos strauji pasliktinās Slovākijas galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās perspektīvas, ir prognozēts, ka vēl vairāk samazināsies eksporta apjomi un ka tie neatsāks augt tik drīz, kā paredzēts programmā. Turklāt programmā ekonomikas atveseļošanās 2010. gadā pamatota uz pieņēmumu, ka potenciālo izaugsmi neiespaidos pašreizējā lejupslīde; tas ir maz ticams, ņemot vērā kapitālieguldījumu paredzamo mazināšanos.
  Programmā prognozēta inflācijas samazināšanās 2009. gadā līdz 2,2 %, un turpmāka palielināšanās 2010. un 2011. gadā, sasniedzot attiecīgi 3,6 % un 4,1 %. Šīs aplēses šķiet ticamas, bet nav pilnīgi atbilstīgas programmā paredzētajiem pieņēmumiem par straujāku izaugsmi 2009. gadā. |
| --- | --- |

3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 6,4 % 2008. gadā līdz 2,4 % 2009. gadā un pēc tam tas līdz 2011. gadam pakāpeniski sasniegs 4,5 %. Izvērtējot to salīdzinājumā ar IKP aplēsēm 2009. gada pirmajam ceturksnim, kas liecina par 5,6 % samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo ceturksni, šķiet, ka šis scenārijs pamatojas uz pārmērīgi optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi (2). Komisijas dienesti prognozē 2,6 % kritumu 2009. gadā un nelielu 0,7 % pieaugumu 2010. gadā. Ņemot vērā to, ka pēdējos mēnešos strauji pasliktinās Slovākijas galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās perspektīvas, ir prognozēts, ka vēl vairāk samazināsies eksporta apjomi un ka tie neatsāks augt tik drīz, kā paredzēts programmā. Turklāt programmā ekonomikas atveseļošanās 2010. gadā pamatota uz pieņēmumu, ka potenciālo izaugsmi neiespaidos pašreizējā lejupslīde; tas ir maz ticams, ņemot vērā kapitālieguldījumu paredzamo mazināšanos.

Programmā prognozēta inflācijas samazināšanās 2009. gadā līdz 2,2 %, un turpmāka palielināšanās 2010. un 2011. gadā, sasniedzot attiecīgi 3,6 % un 4,1 %. Šīs aplēses šķiet ticamas, bet nav pilnīgi atbilstīgas programmā paredzētajiem pieņēmumiem par straujāku izaugsmi 2009. gadā.

| 4) | 2008. gadā valsts budžeta deficīts bija 2,2 % no IKP, lai gan konverģences programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija 2,3 % no IKP. Valsts budžeta deficīts ir nedaudz zemāks nekā paredzēts, jo ir bijusi labāka 2007. gada izejas pozīcija (par 0,6 % no IKP) un ieņēmumu pieaugums ir bijis lielāks, nekā paredzēts. Tomēr arī izdevumi ir pieauguši vairāk, nekā paredzēts. Ieņēmumus īpaši veicināja pensiju iemaksu pārcelšana no pilnībā finansētā pensiju pīlāra uz PAYG pensiju pīlāru, emisiju kvotu pārpalikuma pārdošana un ieņēmumi no pozīcijām, kas nav nodokļi; tie bija nedaudz augstāki, nekā paredzēts. Neparedzētu izdevumu pieaugumu radīja galvenokārt agrākās privatizācijas saistības un parādu atlaišana nefinanšu sabiedrībām. Izdevumu pieaugumu ir palīdzējusi ierobežot darba tirgus sekmīga attīstība un pašvaldību tēriņi, kas bija mazāki par plānotajiem. |
| --- | --- |

4)

2008. gadā valsts budžeta deficīts bija 2,2 % no IKP, lai gan konverģences programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija 2,3 % no IKP. Valsts budžeta deficīts ir nedaudz zemāks nekā paredzēts, jo ir bijusi labāka 2007. gada izejas pozīcija (par 0,6 % no IKP) un ieņēmumu pieaugums ir bijis lielāks, nekā paredzēts. Tomēr arī izdevumi ir pieauguši vairāk, nekā paredzēts. Ieņēmumus īpaši veicināja pensiju iemaksu pārcelšana no pilnībā finansētā pensiju pīlāra uz PAYG pensiju pīlāru, emisiju kvotu pārpalikuma pārdošana un ieņēmumi no pozīcijām, kas nav nodokļi; tie bija nedaudz augstāki, nekā paredzēts. Neparedzētu izdevumu pieaugumu radīja galvenokārt agrākās privatizācijas saistības un parādu atlaišana nefinanšu sabiedrībām. Izdevumu pieaugumu ir palīdzējusi ierobežot darba tirgus sekmīga attīstība un pašvaldību tēriņi, kas bija mazāki par plānotajiem.

| 5) | Programmā ir paredzēts valsts budžeta deficīta pieaugums līdz 3 % no IKP 2009. gadā. Minēto pieaugumu galvenokārt izraisa pašreizējā lejupslīde un automātisko stabilizatoru darbība. Komisijas dienesti prognozē lielāku valsts deficīta pieaugumu, proti, līdz 4,7 % no IKP, pamatojoties uz ievērojami nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. No strukturālās bilances izmaiņām, ko Komisija pārrēķinājusi, izmantojot programmā iekļauto informāciju un iegūstot rezultātu aptuveni 1⁄2 %, izriet, ka fiskālā politika ir nedaudz ekspansīva. |
| --- | --- |

5)

Programmā ir paredzēts valsts budžeta deficīta pieaugums līdz 3 % no IKP 2009. gadā. Minēto pieaugumu galvenokārt izraisa pašreizējā lejupslīde un automātisko stabilizatoru darbība. Komisijas dienesti prognozē lielāku valsts deficīta pieaugumu, proti, līdz 4,7 % no IKP, pamatojoties uz ievērojami nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. No strukturālās bilances izmaiņām, ko Komisija pārrēķinājusi, izmantojot programmā iekļauto informāciju un iegūstot rezultātu aptuveni 1⁄2 %, izriet, ka fiskālā politika ir nedaudz ekspansīva.

| 6) | Stabilitātes programmā nav norādīts vidēja termiņa mērķis (VTM) (3), un tā ir vērsta uz to, lai pamatdeficīts nepārsniegtu 3 % no IKP, tādējādi nepieļaujot pārmērīga deficīta procedūru. Sagaidāms, ka konsolidācijas darbības atsāksies 2010. gadā, kad, ekonomikai atveseļojoties, vairumu stimulēšanas pasākumu paredzēts pārtraukt, un jo īpaši 2011. gadā. Pamatdeficīts minētajiem diviem gadiem ir plānots attiecīgi 2,9 % un 2,2 % apmērā no IKP. Korekcija vērsta galvenokārt uz izdevumiem, un tiek prognozēts, ka izdevumu/ieņēmumu attiecība laikposmā starp 2009. un 2011. gadu samazināsies par 1 procentpunktu no IKP, galvenokārt pateicoties izdevumu samazinājumam darbinieku kompensācijām un starppatēriņam, sociālajiem maksājumiem un subsīdijām. Tomēr nav norādīti konkrēti pasākumi. Prognozēts, ka ieņēmumi samazināsies par 0,3 % no IKP, jo samazināsies sociālās iemaksas. |
| --- | --- |

6)

Stabilitātes programmā nav norādīts vidēja termiņa mērķis (VTM) (3), un tā ir vērsta uz to, lai pamatdeficīts nepārsniegtu 3 % no IKP, tādējādi nepieļaujot pārmērīga deficīta procedūru. Sagaidāms, ka konsolidācijas darbības atsāksies 2010. gadā, kad, ekonomikai atveseļojoties, vairumu stimulēšanas pasākumu paredzēts pārtraukt, un jo īpaši 2011. gadā. Pamatdeficīts minētajiem diviem gadiem ir plānots attiecīgi 2,9 % un 2,2 % apmērā no IKP. Korekcija vērsta galvenokārt uz izdevumiem, un tiek prognozēts, ka izdevumu/ieņēmumu attiecība laikposmā starp 2009. un 2011. gadu samazināsies par 1 procentpunktu no IKP, galvenokārt pateicoties izdevumu samazinājumam darbinieku kompensācijām un starppatēriņam, sociālajiem maksājumiem un subsīdijām. Tomēr nav norādīti konkrēti pasākumi. Prognozēts, ka ieņēmumi samazināsies par 0,3 % no IKP, jo samazināsies sociālās iemaksas.

| 7) | Budžeta mērķus var ietekmēt ievērojami negatīvi riski. Makroekonomiskais scenārijs ir pārāk optimistisks. Iespējams, ka pieņēmums par zemu bezdarba līmeni, novedīs pie sociālo pabalstu maksājumu pārāk zema novērtējuma. Ņemot vērā, ka pieaug bezdarbnieku skaits, aktīviem un pasīviem darba tirgus pasākumiem būs vajadzīgi lielāki izdevumi nekā paredzēts budžetā. Attiecībā uz plānotu kompensāciju un starppatēriņa ievērojamu samazinājumu par 0,6 procentpunktiem no IKP 2009.–2011. gadā nav sniegta papildu informācija par pasākumiem šāda rezultāta sasniegšanai. Šķiet, ka būs problemātiski samazināt subsīdijas, kā plānots, ņemot vērā arvien sliktāko makroekonomisko vidi. Pret ieņēmumu aplēsēm jāizturas piesardzīgi divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ņemot vērā nesenos ekonomiskos notikumus, nodokļu ieņēmumi var būt ievērojami sliktāki, jo īpaši 2009. gadā. Otrkārt, 2009. gada budžets pamatojas uz fondu ievērojamu pārcelšanu no pilnīgi finansētā pīlāra uz PAYG pensiju pīlāru, kas, iespējams, nenotiks, ņemot vērā novēroto ieguldītāju gauso pāriešanu atpakaļ uz PAYG pīlāru. |
| --- | --- |

7)

Budžeta mērķus var ietekmēt ievērojami negatīvi riski. Makroekonomiskais scenārijs ir pārāk optimistisks. Iespējams, ka pieņēmums par zemu bezdarba līmeni, novedīs pie sociālo pabalstu maksājumu pārāk zema novērtējuma. Ņemot vērā, ka pieaug bezdarbnieku skaits, aktīviem un pasīviem darba tirgus pasākumiem būs vajadzīgi lielāki izdevumi nekā paredzēts budžetā. Attiecībā uz plānotu kompensāciju un starppatēriņa ievērojamu samazinājumu par 0,6 procentpunktiem no IKP 2009.–2011. gadā nav sniegta papildu informācija par pasākumiem šāda rezultāta sasniegšanai. Šķiet, ka būs problemātiski samazināt subsīdijas, kā plānots, ņemot vērā arvien sliktāko makroekonomisko vidi. Pret ieņēmumu aplēsēm jāizturas piesardzīgi divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ņemot vērā nesenos ekonomiskos notikumus, nodokļu ieņēmumi var būt ievērojami sliktāki, jo īpaši 2009. gadā. Otrkārt, 2009. gada budžets pamatojas uz fondu ievērojamu pārcelšanu no pilnīgi finansētā pīlāra uz PAYG pensiju pīlāru, kas, iespējams, nenotiks, ņemot vērā novēroto ieguldītāju gauso pāriešanu atpakaļ uz PAYG pīlāru.

| 8) | Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir nedaudz augstāka par vidējo ES rādītāju, galvenokārt tādēļ, ka nākamajās desmitgadēs diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām. Tāpēc ir svarīgi neatteikties no jau iesāktās pensiju reformas. Lai saglabātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, ir jāturpina pensiju sistēmas PAYG pīlāra reforma un jāizvairās destabilizēt pilnīgi finansēto pensiju pīlāru. Lai gan programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir uzlabojusies salīdzinājumā ar sākuma pozīciju iepriekšējā programmā, ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Ja par sākuma punktu ņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgtspējas starpība ievērojami palielinātos. Ja tiktu sasniegts lielāks sākotnējo pārpalikumu apjoms vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, tas palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas risku, kas patlaban ir vidēji liels. |
| --- | --- |

8)

Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir nedaudz augstāka par vidējo ES rādītāju, galvenokārt tādēļ, ka nākamajās desmitgadēs diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām. Tāpēc ir svarīgi neatteikties no jau iesāktās pensiju reformas. Lai saglabātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, ir jāturpina pensiju sistēmas PAYG pīlāra reforma un jāizvairās destabilizēt pilnīgi finansēto pensiju pīlāru. Lai gan programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir uzlabojusies salīdzinājumā ar sākuma pozīciju iepriekšējā programmā, ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Ja par sākuma punktu ņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgtspējas starpība ievērojami palielinātos. Ja tiktu sasniegts lielāks sākotnējo pārpalikumu apjoms vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, tas palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas risku, kas patlaban ir vidēji liels.

| 9) | Slovākijai ir nesaistoša vairākgadu budžeta programma ar budžeta plānošanu trim gadiem. Neraugoties uz ieteikumu Padomes 2007. gada atzinumā, nav ieviesti saistoši noteikumi, piemēram, izdevumu griesti. Iepriekšējās konverģences programmās noteiktie deficīta mērķi ir sasniegti galvenokārt tāpēc, ka ekonomikas rādītāji ir bijuši labāki, nekā paredzēts. Tomēr vidēja termiņa budžeta programmās izklāstītie izdevumu plāni iepriekš vienmēr ir pārsniegti un koriģēti, palielinot tos uz augšu. Tas nozīmē, ka būtu ieteicams ieviest juridiski saistošu noteikumu par izdevumiem, lai nodrošinātu fiskālo disciplīnu laikā, kad ieņēmumi ir mazāki. Attiecībā uz institucionālo reformu īstenošanu stabilitātes programmā norādīts, ka kopš konverģences programmas iepriekšējā atjauninājuma nav notikušas ievērojamas izmaiņas. 2008. gada jūnijā Slovākijas valdība pieņēma modernizācijas programmu “Slovakia 21”, kurā iekļauti vairāki pasākumi, kas vērsti uz to, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu un sociālo maksājumu sistēmu un izveidotu vienotu sistēmu nodokļu, muitas nodevu, veselības un sociālo maksājumu iekasēšanai. Šajā sakarā sagaidāms, ka līdz 2013. gadam tiks izveidota viena aģentūra nodokļu iekasēšanai. Ir paredzēta arī tādu IT sistēmu ieviešana, kas ļauj reāllaikā veikt datu apmaiņu starp publisko un privāto sektoru. Šie pasākumi uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti. |
| --- | --- |

9)

Slovākijai ir nesaistoša vairākgadu budžeta programma ar budžeta plānošanu trim gadiem. Neraugoties uz ieteikumu Padomes 2007. gada atzinumā, nav ieviesti saistoši noteikumi, piemēram, izdevumu griesti. Iepriekšējās konverģences programmās noteiktie deficīta mērķi ir sasniegti galvenokārt tāpēc, ka ekonomikas rādītāji ir bijuši labāki, nekā paredzēts. Tomēr vidēja termiņa budžeta programmās izklāstītie izdevumu plāni iepriekš vienmēr ir pārsniegti un koriģēti, palielinot tos uz augšu. Tas nozīmē, ka būtu ieteicams ieviest juridiski saistošu noteikumu par izdevumiem, lai nodrošinātu fiskālo disciplīnu laikā, kad ieņēmumi ir mazāki. Attiecībā uz institucionālo reformu īstenošanu stabilitātes programmā norādīts, ka kopš konverģences programmas iepriekšējā atjauninājuma nav notikušas ievērojamas izmaiņas. 2008. gada jūnijā Slovākijas valdība pieņēma modernizācijas programmu “Slovakia 21”, kurā iekļauti vairāki pasākumi, kas vērsti uz to, lai vienkāršotu nodokļu sistēmu un sociālo maksājumu sistēmu un izveidotu vienotu sistēmu nodokļu, muitas nodevu, veselības un sociālo maksājumu iekasēšanai. Šajā sakarā sagaidāms, ka līdz 2013. gadam tiks izveidota viena aģentūra nodokļu iekasēšanai. Ir paredzēta arī tādu IT sistēmu ieviešana, kas ļauj reāllaikā veikt datu apmaiņu starp publisko un privāto sektoru. Šie pasākumi uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti.

| 10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Slovākijas iestādes ir noteikušas pilnīgas noguldījumu garantijas. Slovākijas Valsts Banka ir noteikusi stingrākas likviditātes prasības bankām. Lai mazinātu iespējamo stingrāko kreditēšanas pasākumu ietekmi uz uzņēmumiem, jo īpaši uz MVU, Slovākijas iestādes rekapitalizēja divas valstij piederošas bankas (Slovākijas Garantiju un attīstības banka un Eximbanka) un atvēra kredītlīniju Eiropas Investīciju bankā. Starp Finanšu ministriju, Slovākijas Banku asociāciju, Eximbanka un Slovākijas Garantiju un attīstības banku tika parakstīts sadarbības un informācijas apmaiņas memorands MVU finansēšanai ar mērķi nodrošināt bankas garantijas aizdevumiem, kurus komercbankas izsniedz MVU. |
| --- | --- |

10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Slovākijas iestādes ir noteikušas pilnīgas noguldījumu garantijas. Slovākijas Valsts Banka ir noteikusi stingrākas likviditātes prasības bankām. Lai mazinātu iespējamo stingrāko kreditēšanas pasākumu ietekmi uz uzņēmumiem, jo īpaši uz MVU, Slovākijas iestādes rekapitalizēja divas valstij piederošas bankas (Slovākijas Garantiju un attīstības banka un Eximbanka) un atvēra kredītlīniju Eiropas Investīciju bankā. Starp Finanšu ministriju, Slovākijas Banku asociāciju, Eximbanka un Slovākijas Garantiju un attīstības banku tika parakstīts sadarbības un informācijas apmaiņas memorands MVU finansēšanai ar mērķi nodrošināt bankas garantijas aizdevumiem, kurus komercbankas izsniedz MVU.

| 11) | Ņemot vērā, ka finanšu manevrēšanas iespējas ir ierobežotas, jo pastāv ārējā nestabilitāte, šķiet, ka Slovākijas 2009. un 2010. gadam pieņemtais ierobežotais stimulēšanas pasākumu kopums ir piemērota atbilde uz ekonomisko lejupslīdi. Attiecībā uz ieņēmumiem galvenie pasākumi ir ar nodokli neapliekamo ienākumu pagaidu palielināšana, lielāki pabalsti darbiniekiem ar zemiem ienākumiem, pašnodarbināto sociālo maksājumu samazināšana un nodokļu atvieglojumi uzņēmumu īstenotām pētniecības un izstrādes darbībām. Galvenie ir subsīdijas pētniecības un izstrādes projektiem, kurus īsteno uzņēmumi, papildu finansējums MVU un sociālajiem uzņēmumiem, automobiļu nodošanas pārstrādei shēma un subsīdijas darbavietu radīšanai un saglabāšanai. Slovākijas iestādes aplēsušas, ka stimulēšanas pasākumu kopapjoms ik gadu (2009. un 2010. gads) ir aptuveni 1⁄2 % no IKP. Fiskālo pasākumu neto kopiespaids ir 0,4 % no IKP. Turklāt Slovākijas iestādes plāno uzlabot ES fondu apgūšanu un paātrināt publisko un privāto partnerību veidošanu autoceļu būvei. Pieņemtie pasākumi atbilst Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānam tāpēc, ka tie ir vērsti uz nelabvēlīgākos apstākļos esošām grupām un vairumā gadījumu tie ir pagaidu pasākumi. Attiecībā uz stimulēšanas pasākumu savlaicīgumu to īstenošana ir nedaudz novirzīta uz programmas perioda beigām tāpēc, ka tikai puse no kopējās fiskālās ietekmes būs novērojama 2009. gadā. Lai gan publiskajām un privātajām partnerībām transporta infrastruktūras attīstīšanai ir ievērojams ekonomikas stimulēšanas potenciāls, to īstenošanu var atlikt administratīvu kavēkļu un kredītierobežojumu dēļ. Kopumā šķiet, ka stimulēšanas pasākumi palīdzēs mazināt krīzes negatīvo ietekmi uz iekšzemes pieprasījumu un darba tirgu.
  Tie ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē. |
| --- | --- |

11)

Ņemot vērā, ka finanšu manevrēšanas iespējas ir ierobežotas, jo pastāv ārējā nestabilitāte, šķiet, ka Slovākijas 2009. un 2010. gadam pieņemtais ierobežotais stimulēšanas pasākumu kopums ir piemērota atbilde uz ekonomisko lejupslīdi. Attiecībā uz ieņēmumiem galvenie pasākumi ir ar nodokli neapliekamo ienākumu pagaidu palielināšana, lielāki pabalsti darbiniekiem ar zemiem ienākumiem, pašnodarbināto sociālo maksājumu samazināšana un nodokļu atvieglojumi uzņēmumu īstenotām pētniecības un izstrādes darbībām. Galvenie ir subsīdijas pētniecības un izstrādes projektiem, kurus īsteno uzņēmumi, papildu finansējums MVU un sociālajiem uzņēmumiem, automobiļu nodošanas pārstrādei shēma un subsīdijas darbavietu radīšanai un saglabāšanai. Slovākijas iestādes aplēsušas, ka stimulēšanas pasākumu kopapjoms ik gadu (2009. un 2010. gads) ir aptuveni 1⁄2 % no IKP. Fiskālo pasākumu neto kopiespaids ir 0,4 % no IKP. Turklāt Slovākijas iestādes plāno uzlabot ES fondu apgūšanu un paātrināt publisko un privāto partnerību veidošanu autoceļu būvei. Pieņemtie pasākumi atbilst Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānam tāpēc, ka tie ir vērsti uz nelabvēlīgākos apstākļos esošām grupām un vairumā gadījumu tie ir pagaidu pasākumi. Attiecībā uz stimulēšanas pasākumu savlaicīgumu to īstenošana ir nedaudz novirzīta uz programmas perioda beigām tāpēc, ka tikai puse no kopējās fiskālās ietekmes būs novērojama 2009. gadā. Lai gan publiskajām un privātajām partnerībām transporta infrastruktūras attīstīšanai ir ievērojams ekonomikas stimulēšanas potenciāls, to īstenošanu var atlikt administratīvu kavēkļu un kredītierobežojumu dēļ. Kopumā šķiet, ka stimulēšanas pasākumi palīdzēs mazināt krīzes negatīvo ietekmi uz iekšzemes pieprasījumu un darba tirgu.

Tie ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē.

| 12) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi fiskālā politika 2009. gadā ir nedaudz ekspansīva, jo tiek īstenots fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums. Paredzams, ka strukturālā bilance pēc 2009. gada nedaudz uzlabosies plānotās budžeta konsolidācijas rezultātā, jo īpaši izdevumu samazināšanas dēļ. Tomēr visā programmas perioda laikā netiek ievērota drošības rezerve, lai nenotiktu atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārkāpšana. Šķiet, ka fiskālos mērķus būs grūti sasniegt, ņemot vērā pārāk optimistisko makroekonomisko scenāriju un konkrētu pasākumu trūkumu plānotā izdevumu samazinājuma veicināšanai. |
| --- | --- |

12)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi fiskālā politika 2009. gadā ir nedaudz ekspansīva, jo tiek īstenots fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums. Paredzams, ka strukturālā bilance pēc 2009. gada nedaudz uzlabosies plānotās budžeta konsolidācijas rezultātā, jo īpaši izdevumu samazināšanas dēļ. Tomēr visā programmas perioda laikā netiek ievērota drošības rezerve, lai nenotiktu atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārkāpšana. Šķiet, ka fiskālos mērķus būs grūti sasniegt, ņemot vērā pārāk optimistisko makroekonomisko scenāriju un konkrētu pasākumu trūkumu plānotā izdevumu samazinājuma veicināšanai.

| 13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie un neobligātie dati (4). |
| --- | --- |

13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie un neobligātie dati (4).

Kopumā secināms, ka fiskālā politika Slovākijā 2009. gadā būs nedaudz ekspansīva un kļūs restriktīva, sākot ar 2010. gadu. Stabilitātes programmā iekļautās budžeta prognozes pamatojas uz pārāk labvēlīgiem makroekonomiskiem pieņēmumiem. Budžeta mērķu sasniegšanu apdraud izteikti negatīvi riski. Šķiet, ka ekspansīvā fiskālā politika 2009. gadā, tostarp ierobežota apjoma stimulēšanas pasākumi, ir piemēroti, ņemot vērā konkurētspējas problēmas, un tāpēc atbilst EEAP. Tomēr, lai sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķus, pēc 2009. gada būs vajadzīga intensīvāka strukturāla konsolidācija, nekā paredzēts programmā. Konsolidācijas darbības jāatbalsta ar konkrētiem izdevumu ierobežošanas pasākumiem. Turklāt valsts finanšu pasliktināšanās rada risku arī ilgtermiņa ilgtspējai. Šajā sakarā ir ļoti būtiski turpināt pensiju sistēmas PAYG pīlāra reformu un izvairīties destabilizēt pilnīgi finansēto pensiju pīlāru.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Slovākija ir aicināta:

| i) | kā plānots, īstenot krīzes mazināšanas pasākumus atbilstoši EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, |
| --- | --- |

i)

kā plānots, īstenot krīzes mazināšanas pasākumus atbilstoši EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu,

| ii) | ekonomikai atveseļojoties, nodrošināt konsolidāciju 2010. gadā un turpmāk. Budžeta stratēģija un konsolidācija būtu jāatbalsta ar konkrētiem pasākumiem izdevumu samazināšanai, sākot ar 2010. gadu, ko vajadzētu atbalstīt, ieviešot juridiski saistošus izdevumu griestus valsts izdevumiem, lai nodrošinātu fiskālo disciplīnu mazāku ieņēmumu scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

ii)

ekonomikai atveseļojoties, nodrošināt konsolidāciju 2010. gadā un turpmāk. Budžeta stratēģija un konsolidācija būtu jāatbalsta ar konkrētiem pasākumiem izdevumu samazināšanai, sākot ar 2010. gadu, ko vajadzētu atbalstīt, ieviešot juridiski saistošus izdevumu griestus valsts izdevumiem, lai nodrošinātu fiskālo disciplīnu mazāku ieņēmumu scenārija gadījumā.

| iii) | turpināt pensiju sistēmas PAYG pīlāra reformu un izvairīties destabilizēt pilnīgi finansēto pensiju pīlāru, ņemot vērā tuvojošās grūtības saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

iii)

turpināt pensiju sistēmas PAYG pīlāra reformu un izvairīties destabilizēt pilnīgi finansēto pensiju pīlāru, ņemot vērā tuvojošās grūtības saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2009. g. aprīlis | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| COM 2009. gada pavasaris | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | n. p. |
| SPCI inflācija (%) | SP 2009. gada aprīlis | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| COM 2009. gada pavasaris | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5) (% no potenciālā IKP) | SP 2009. gada aprīlis | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| COM 2009. gada pavasaris (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| COM 2009. gada pavasaris | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| COM 2009. gada pavasaris | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| COM 2009. gada pavasaris | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| COM 2009. gada pavasaris | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | n. p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| COM 2009. gada pavasaris | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | n. p. |
| Cikliski koriģēta bilance (7) (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| COM 2009. gada pavasaris | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | n. p. |
| Strukturālā bilance (8) (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| COM 2009. gada pavasaris | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2009. gada aprīlis | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| COM 2009. gada pavasaris | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | n. p. |
| KP 2007. g. nov. | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada aprīļa prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP (izmaiņas %)

SP 2009. g. aprīlis

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

COM 2009. gada pavasaris

10,4

6,4

–2,6

0,7

n. p.

KP 2007. g. nov.

8,8

6,8

5,8

5,0

n. p.

SPCI inflācija (%)

SP 2009. gada aprīlis

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

COM 2009. gada pavasaris

1,9

3,9

2,0

2,4

n. p.

KP 2007. g. nov.

1,7

2,3

2,6

2,7

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (5) (% no potenciālā IKP)

SP 2009. gada aprīlis

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

COM 2009. gada pavasaris (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

n. p.

KP 2007. g. nov.

1,8

2,3

2,1

1,4

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

COM 2009. gada pavasaris

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

n. p.

KP 2007. g. nov.

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

COM 2009. gada pavasaris

32,5

32,7

33,6

34,1

n. p.

KP 2007. g. nov.

33,2

33,0

31,8

31,8

n. p.

Valsts budžeta izdevumi (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

COM 2009. gada pavasaris

34,4

34,9

38,3

39,4

n. p.

KP 2007. g. nov.

35,7

35,3

33,7

32,6

n.p.

Valsts budžeta bilance (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

COM 2009. gada pavasaris

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

n. p.

KP 2007. g. nov.

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

n. p.

Primārā bilance (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

COM 2009. gada pavasaris

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

n. p.

KP 2007. g. nov.

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

n. p.

Cikliski koriģēta bilance (7) (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

COM 2009. gada pavasaris

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

n. p.

KP 2007. g. nov.

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

n. p.

Strukturālā bilance (8) (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

COM 2009. gada pavasaris

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

n. p.

KP 2007. g. nov.

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

n. p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

SP 2009. gada aprīlis

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

COM 2009. gada pavasaris

29,4

27,6

32,2

36,3

n. p.

KP 2007. g. nov.

30,6

30,8

30,5

29,5

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada aprīļa prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā ir iekļauts arī alternatīvs, nepilnīgi izstrādāts scenārijs, kas pamatojas uz labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2009. gadam un ticamākiem pieņēmumiem 2010. gadam, jo tajā paredzēta IKP pieauguma samazināšanās no 6,4 % 2008. gadā līdz – 1 % 2009. gadā, 2010. gadā atkal sasniedzot 1 % pieaugumu.

(3)  Konverģences programmas 2007. gada novembra atjauninājumā tas tika norādīts kā strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus pasākumus) 1 % apmērā no IKP, kas sasniedzams līdz 2010. gadam.

(4)  Konkrētāk, trūkst datu par izmaiņām krājumos un vērtspapīru neto iegādi sadaļā par makroekonomiskajām izredzēm. Dažās sadaļās trūkst datu par 2007. gadu (tomēr tos iesniedza pēc pieprasījuma).

(5)  2007. gada dati par reālo IKP, SPCI inflāciju tika sniegti uz divpusēja pamata.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādīto ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % un 3,9 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar programmas jaunāko redakciju vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,8 % no IKP 2007. gadā, 0,4 % no IKP 2009. gadā un 0,1 % no IKP 2009. un 2010. gadā (deficītu palielinoši) un 0,3 % no IKP 2008. gadā (deficītu samazinoši) un saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi – 0,2 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % no IKP 2009. un 2011. gadā (deficītu palielinoši).

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada aprīļa prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/6

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

2009/C 170/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| 2) | Laikposmā starp 2002. un 2008. gadu IKP pieaugums Rumānijā bija vidēji 6,3 %. Uzplaukums, kuru veicināja ārvalstu tiešie ieguldījumi un cita veida kapitāla ieplūšana, ir novedis pie pārkaršanas un neilgtspējīgas nelīdzsvarotības. Tekošā konta deficīts sasniedza maksimālo vērtību – 13,5 % no IKP – 2007. gadā, tikai nedaudz samazinoties 2008. gadā, kad tas bija 12,3 % no IKP. Lielos ārējos aizņēmumus veicināja arī procikliska fiskālā politika, valsts budžeta deficītam vairāk nekā divkāršojoties no 2,5 % no IKP 2007. gadā līdz 5,4 % no IKP 2008. gadā. 2008. gada pirmajā pusē monetārā politika kļuva daudz restriktīvāka, un pēc pārmērīga iekšējā pieprasījuma pieauguma, valūtas vērtības samazināšanās un negatīviem piegādes satricinājumiem procentu likmes tika vairākkārtīgi palielinātas, jūlijā sasniedzot 10,25 %. Kopš 2009. gada sākuma centrālā banka ir īstenojusi piesardzīgu monetāro politiku un kopš 2009. gada februāra divos posmos ir samazinājusi procentu likmes kopumā par 75 bāzes procentpunktiem pēc tam, kad samazinājās pieprasījuma un inflācijas radītais spiediens. Globālā ekonomikas lejupslīde un pieaugoša ieguldītāju tendence izvairīties no riska saistībā ar iekšzemes problēmām ir izraisījusi ievērojamu kapitāla pieplūduma samazināšanos Rumānijā. Tas izraisīja strauju IKP pieauguma samazināšanos 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kam sekoja 61⁄4 % sarukums 2009. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Pieauga arī spiediens uz valūtas maiņas kursu. 2008. gadā RON vērtība samazinājās par 10 %, un 2009. gada janvārī – par 7 %. Lai mīkstinātu privātā kapitāla ieplūšanas straujā samazinājuma ietekmi un lai veicinātu ārējā deficīta kontrolētu korekciju, Rumānijai ir piešķirts apjomīga (EUR 20 miljardi) starptautiskā finanšu palīdzība (2) no ES, SVF, Pasaules bankas, EIB un ERAB. Palīdzības pamatnosacījums attiecībā uz ekonomikas politiku ir pakāpeniska valsts deficīta samazināšana no 5,4 % no IKP 2008. gadā līdz 5,1 % 2009. gadā, 4,1 % 2010. gadā un līdz mazāk nekā 3 % 2011. gadā. Turklāt Rumānijas valdība ir apņēmusies veikt konkrētus pasākumus, kas vērsti uz to, lai uzlabotu izdevumu kontroli un fiskālo pārvaldību, tostarp restrukturizējot valsts kompensāciju sistēmu, ieviešot vienotu algu sistēmu valsts sektorā strādājošajiem, reformējot valsts pensiju sistēmu, ieviešot saistošu vidēja termiņa budžeta programmu un izveidojot neatkarīgu fiskālo padomi. Tiks veikti arī pasākumi, lai uzlabotu finanšu sektora pārraudzību un paātrinātu strukturālo reformu. |
| --- | --- |

2)

Laikposmā starp 2002. un 2008. gadu IKP pieaugums Rumānijā bija vidēji 6,3 %. Uzplaukums, kuru veicināja ārvalstu tiešie ieguldījumi un cita veida kapitāla ieplūšana, ir novedis pie pārkaršanas un neilgtspējīgas nelīdzsvarotības. Tekošā konta deficīts sasniedza maksimālo vērtību – 13,5 % no IKP – 2007. gadā, tikai nedaudz samazinoties 2008. gadā, kad tas bija 12,3 % no IKP. Lielos ārējos aizņēmumus veicināja arī procikliska fiskālā politika, valsts budžeta deficītam vairāk nekā divkāršojoties no 2,5 % no IKP 2007. gadā līdz 5,4 % no IKP 2008. gadā. 2008. gada pirmajā pusē monetārā politika kļuva daudz restriktīvāka, un pēc pārmērīga iekšējā pieprasījuma pieauguma, valūtas vērtības samazināšanās un negatīviem piegādes satricinājumiem procentu likmes tika vairākkārtīgi palielinātas, jūlijā sasniedzot 10,25 %. Kopš 2009. gada sākuma centrālā banka ir īstenojusi piesardzīgu monetāro politiku un kopš 2009. gada februāra divos posmos ir samazinājusi procentu likmes kopumā par 75 bāzes procentpunktiem pēc tam, kad samazinājās pieprasījuma un inflācijas radītais spiediens. Globālā ekonomikas lejupslīde un pieaugoša ieguldītāju tendence izvairīties no riska saistībā ar iekšzemes problēmām ir izraisījusi ievērojamu kapitāla pieplūduma samazināšanos Rumānijā. Tas izraisīja strauju IKP pieauguma samazināšanos 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kam sekoja 61⁄4 % sarukums 2009. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Pieauga arī spiediens uz valūtas maiņas kursu. 2008. gadā RON vērtība samazinājās par 10 %, un 2009. gada janvārī – par 7 %. Lai mīkstinātu privātā kapitāla ieplūšanas straujā samazinājuma ietekmi un lai veicinātu ārējā deficīta kontrolētu korekciju, Rumānijai ir piešķirts apjomīga (EUR 20 miljardi) starptautiskā finanšu palīdzība (2) no ES, SVF, Pasaules bankas, EIB un ERAB. Palīdzības pamatnosacījums attiecībā uz ekonomikas politiku ir pakāpeniska valsts deficīta samazināšana no 5,4 % no IKP 2008. gadā līdz 5,1 % 2009. gadā, 4,1 % 2010. gadā un līdz mazāk nekā 3 % 2011. gadā. Turklāt Rumānijas valdība ir apņēmusies veikt konkrētus pasākumus, kas vērsti uz to, lai uzlabotu izdevumu kontroli un fiskālo pārvaldību, tostarp restrukturizējot valsts kompensāciju sistēmu, ieviešot vienotu algu sistēmu valsts sektorā strādājošajiem, reformējot valsts pensiju sistēmu, ieviešot saistošu vidēja termiņa budžeta programmu un izveidojot neatkarīgu fiskālo padomi. Tiks veikti arī pasākumi, lai uzlabotu finanšu sektora pārraudzību un paātrinātu strukturālo reformu.

| 3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP 2009. gadā samazināsies par 4 %, kam sekos 0,1 % pieaugums 2010. gadā un 2,4 % pieaugums 2011. gadā. Šis scenārijs, kura sagatavošanu pabeidza maijā, atbilst Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozei. Ņemot vērā, ka IKP pieaugums 2009. gada pirmajā ceturksnī ir bijis sliktāks, nekā paredzēts, kā arī ņemot vērā ar globālo ekonomisko lejupslīdi saistītās neskaidrības un Rumānijā notiekošo ekonomiskās nelīdzsvarotības korekciju, patlaban šķiet, ka tas pamatojas uz nedaudz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. Paredzamā norēķinu konta deficīta samazināšanās no 12,3 % no IKP 2008. gadā līdz 7,5 % 2009. gadā, 6,5 % 2010. gadā un 6,3 % 2011. gadā, šķiet, atbilst iekšzemes un ārējā pieprasījuma prognozēm. |
| --- | --- |

3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP 2009. gadā samazināsies par 4 %, kam sekos 0,1 % pieaugums 2010. gadā un 2,4 % pieaugums 2011. gadā. Šis scenārijs, kura sagatavošanu pabeidza maijā, atbilst Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozei. Ņemot vērā, ka IKP pieaugums 2009. gada pirmajā ceturksnī ir bijis sliktāks, nekā paredzēts, kā arī ņemot vērā ar globālo ekonomisko lejupslīdi saistītās neskaidrības un Rumānijā notiekošo ekonomiskās nelīdzsvarotības korekciju, patlaban šķiet, ka tas pamatojas uz nedaudz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. Paredzamā norēķinu konta deficīta samazināšanās no 12,3 % no IKP 2008. gadā līdz 7,5 % 2009. gadā, 6,5 % 2010. gadā un 6,3 % 2011. gadā, šķiet, atbilst iekšzemes un ārējā pieprasījuma prognozēm.

| 4) | Programmas atjauninājumā paredzēts, ka deficīta iznākums 2008. gadā būs 5,4 % no IKP, lai gan konverģences programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija 2,9 % no IKP. Šīs ievērojamās atšķirības iemesls ir galvenokārt slikta budžeta plānošana un izpilde, kā rezultātā ievērojami vairāk, nekā plānots, pieauga kārtējie tēriņi, jo īpaši izdevumi par valsts sektorā strādājošo algām un sociālajiem pārvedumiem. Turklāt pārmērīgi optimistiskās prognozes par ieņēmumiem nepiepildījās, un pēkšņs ieņēmumu iekasēšanas kritums gada pēdējos divos mēnešos ekonomiskās lejupslīdes dēļ vēl vairāk pasliktināja par prognozēto sliktāko rezultātu. |
| --- | --- |

4)

Programmas atjauninājumā paredzēts, ka deficīta iznākums 2008. gadā būs 5,4 % no IKP, lai gan konverģences programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija 2,9 % no IKP. Šīs ievērojamās atšķirības iemesls ir galvenokārt slikta budžeta plānošana un izpilde, kā rezultātā ievērojami vairāk, nekā plānots, pieauga kārtējie tēriņi, jo īpaši izdevumi par valsts sektorā strādājošo algām un sociālajiem pārvedumiem. Turklāt pārmērīgi optimistiskās prognozes par ieņēmumiem nepiepildījās, un pēkšņs ieņēmumu iekasēšanas kritums gada pēdējos divos mēnešos ekonomiskās lejupslīdes dēļ vēl vairāk pasliktināja par prognozēto sliktāko rezultātu.

| 5) | Konverģences programmas atjauninājumā paredzēts, ka 2009. gadā deficīts būs 5,1 % no IKP. 2009. gada februārī pieņemtajā 2009. gada budžetā ir iekļauti vairāki pasākumi deficīta samazināšanai, tostarp darbā pieņemšanas iesaldēšana un dažādu prēmiju samazināšana valsts sektorā, izdevumu samazināšana par precēm, pakalpojumiem un subsīdijām, pensiju iemaksu palielināšana par 3,3 procentpunktiem un termiņa saīsināšana akcīzes nodokļa palielināšanai. 2009. gada aprīlī apstiprinātajos budžeta labojumos valdība pieņēma uz izdevumu samazināšanu vērstus papildu fiskālās korekcijas pasākumus, tostarp par algu papildu samazināšanu valsts sektorā, izdevumu par precēm un pakalpojumiem samazināšanu, dažu kapitālizdevumu un subsīdiju samazināšanu. Attiecībā uz ieņēmumiem grozītajā 2009. gada budžetā iekļautie pasākumi ir vērsti uz to, lai likvidētu noteiktus nodokļu atvieglojumus un kompensācijas (jo īpaši par dienesta automobiļiem, kā arī pārvērtēto pamatlīdzekļu amortizāciju).
  No otras puses, valdība plāno 2009. gadā ievērojami palielināt valsts ieguldījumus salīdzinājumā ar 2008. gadu, kas ir arī līdzeklis ekonomiskās atveseļošanās veicināšanai. Turklāt, ņemot vērā nepieciešamību īstenot fiskālo konsolidāciju, ir pieņemts tikai ierobežots fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums (aptuveni 3⁄4 % no IKP), kuri vērsti uz to, lai atbalstītu uzņēmumus, darba tirgu un mājsaimniecību ieņēmumus. Prognozē, ka 2009. gadā fiskālā nostādne (cikliski koriģēta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko raksturo samazinājums gandrīz 3 % apmērā no IKP strukturālajā bilancē, kuru Komisijas dienesti pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju un pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju, būs ļoti restriktīva. |
| --- | --- |

5)

Konverģences programmas atjauninājumā paredzēts, ka 2009. gadā deficīts būs 5,1 % no IKP. 2009. gada februārī pieņemtajā 2009. gada budžetā ir iekļauti vairāki pasākumi deficīta samazināšanai, tostarp darbā pieņemšanas iesaldēšana un dažādu prēmiju samazināšana valsts sektorā, izdevumu samazināšana par precēm, pakalpojumiem un subsīdijām, pensiju iemaksu palielināšana par 3,3 procentpunktiem un termiņa saīsināšana akcīzes nodokļa palielināšanai. 2009. gada aprīlī apstiprinātajos budžeta labojumos valdība pieņēma uz izdevumu samazināšanu vērstus papildu fiskālās korekcijas pasākumus, tostarp par algu papildu samazināšanu valsts sektorā, izdevumu par precēm un pakalpojumiem samazināšanu, dažu kapitālizdevumu un subsīdiju samazināšanu. Attiecībā uz ieņēmumiem grozītajā 2009. gada budžetā iekļautie pasākumi ir vērsti uz to, lai likvidētu noteiktus nodokļu atvieglojumus un kompensācijas (jo īpaši par dienesta automobiļiem, kā arī pārvērtēto pamatlīdzekļu amortizāciju).

No otras puses, valdība plāno 2009. gadā ievērojami palielināt valsts ieguldījumus salīdzinājumā ar 2008. gadu, kas ir arī līdzeklis ekonomiskās atveseļošanās veicināšanai. Turklāt, ņemot vērā nepieciešamību īstenot fiskālo konsolidāciju, ir pieņemts tikai ierobežots fiskālās stimulēšanas pasākumu kopums (aptuveni 3⁄4 % no IKP), kuri vērsti uz to, lai atbalstītu uzņēmumus, darba tirgu un mājsaimniecību ieņēmumus. Prognozē, ka 2009. gadā fiskālā nostādne (cikliski koriģēta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko raksturo samazinājums gandrīz 3 % apmērā no IKP strukturālajā bilancē, kuru Komisijas dienesti pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju un pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju, būs ļoti restriktīva.

| 6) | Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis programmā ir virzīties uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu, proti, sasniegt strukturālo deficītu 0,9 % apmērā no IKP līdz 2012. gadam (t. i., pēc programmas perioda). Prognozēts, ka kopējais valsts pamatdeficīts pakāpeniski samazināsies 5,1 % no IKP 2009. gadā līdz 4,1 % no IKP 2010. gadā un 2,9 % no IKP 2011. gadā. Primārajai bilancei ir līdzīga attīstības tendence. Korekcija pamatojas uz izdevumu samazināšanu par 1,5 procentpunktiem no IKP, ievērojamiem atalgojumu samazinājumiem darba ņēmējiem un starppatēriņa samazinājumu. Šos izdevumu samazinājumus daļēji līdzsvaro IKP izteiksmē ievērojamais valsts ieguldījumu palielinājums. Paredzams, ka ieņēmumi palielināsies par 1,1 procentpunktu no IKP, jo īpaši, pamatojoties uz pieņēmumu par to ES līdzekļu palielināšanos un sociālās apdrošināšanas iemaksu palielināšanos 2009. gadā. Par laikposmu pēc 2009. gada programmā nav pietiekami detalizēti izklāstīti konkrēti pasākumi un to paredzamā ietekme uz budžetu, uz ko pamatojas deficīta plānotā samazināšana. Jo īpaši tas attiecas uz ievērojamu atalgojuma samazinājumu darba ņēmējiem. Kopējais valsts parāds 2008. gadā bija 13,6 % no IKP, un programmā prognozēts, ka tas strauji palielināsies līdz 22 % no IKP 2011. gadā augsta primārā deficīta dēļ un tāpēc, ka ievērojami palielināsies procentu maksājumi par valsts parādu. |
| --- | --- |

6)

Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis programmā ir virzīties uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu, proti, sasniegt strukturālo deficītu 0,9 % apmērā no IKP līdz 2012. gadam (t. i., pēc programmas perioda). Prognozēts, ka kopējais valsts pamatdeficīts pakāpeniski samazināsies 5,1 % no IKP 2009. gadā līdz 4,1 % no IKP 2010. gadā un 2,9 % no IKP 2011. gadā. Primārajai bilancei ir līdzīga attīstības tendence. Korekcija pamatojas uz izdevumu samazināšanu par 1,5 procentpunktiem no IKP, ievērojamiem atalgojumu samazinājumiem darba ņēmējiem un starppatēriņa samazinājumu. Šos izdevumu samazinājumus daļēji līdzsvaro IKP izteiksmē ievērojamais valsts ieguldījumu palielinājums. Paredzams, ka ieņēmumi palielināsies par 1,1 procentpunktu no IKP, jo īpaši, pamatojoties uz pieņēmumu par to ES līdzekļu palielināšanos un sociālās apdrošināšanas iemaksu palielināšanos 2009. gadā. Par laikposmu pēc 2009. gada programmā nav pietiekami detalizēti izklāstīti konkrēti pasākumi un to paredzamā ietekme uz budžetu, uz ko pamatojas deficīta plānotā samazināšana. Jo īpaši tas attiecas uz ievērojamu atalgojuma samazinājumu darba ņēmējiem. Kopējais valsts parāds 2008. gadā bija 13,6 % no IKP, un programmā prognozēts, ka tas strauji palielināsies līdz 22 % no IKP 2011. gadā augsta primārā deficīta dēļ un tāpēc, ka ievērojami palielināsies procentu maksājumi par valsts parādu.

| 7) | Budžeta mērķu sasniegšanu visos programmas aptvertajos gados apdraud negatīvi riski. 2009. gadā risku cēlonis ir makroekonomiskās prognozes, kas varētu būt sliktākas nekā plānots. Turklāt pastāv risks saistībā ar plānoto izdevumu samazināšanas pasākumu efektīvu īstenošanu 2009. gadā, jo īpaši ņemot vērā pārtēriņus, kas attiecībā uz darba algām valsts sektorā jau novēroti kopš 2009. gada sākuma, un iespējamu izdevumu slogu vēlēšanu gadā. Turklāt, lai 2010. un 2011. gadā sasniegtu budžeta mērķus, jāveic konkrēti pasākumi. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmenis varētu palielināties vairāk, nekā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

7)

Budžeta mērķu sasniegšanu visos programmas aptvertajos gados apdraud negatīvi riski. 2009. gadā risku cēlonis ir makroekonomiskās prognozes, kas varētu būt sliktākas nekā plānots. Turklāt pastāv risks saistībā ar plānoto izdevumu samazināšanas pasākumu efektīvu īstenošanu 2009. gadā, jo īpaši ņemot vērā pārtēriņus, kas attiecībā uz darba algām valsts sektorā jau novēroti kopš 2009. gada sākuma, un iespējamu izdevumu slogu vēlēšanu gadā. Turklāt, lai 2010. un 2011. gadā sasniegtu budžeta mērķus, jāveic konkrēti pasākumi. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmenis varētu palielināties vairāk, nekā prognozēts programmā.

| 8) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņā ietekme uz budžetu ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks pieaugums nākamajās desmitgadēs. Ilgtspējas starpību palielina programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā, kas ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā jau ir paredzēts programmā, turpinot pensiju sistēmas reformēšanu, kas vērsta uz to, lai ierobežotu ievērojamos ar novecošanu saistītos izdevumus un uzlabotu efektivitāti izdevumiem veselības jomā, palīdzētu samazināt risku attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kas patlaban ir augsts. |
| --- | --- |

8)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņā ietekme uz budžetu ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks pieaugums nākamajās desmitgadēs. Ilgtspējas starpību palielina programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā, kas ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā jau ir paredzēts programmā, turpinot pensiju sistēmas reformēšanu, kas vērsta uz to, lai ierobežotu ievērojamos ar novecošanu saistītos izdevumus un uzlabotu efektivitāti izdevumiem veselības jomā, palīdzētu samazināt risku attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kas patlaban ir augsts.

| 9) | Fiskālos deficītus un fiskālās politikas procikliskumu Rumānijā galvenokārt var skaidrot ar sliktu budžeta plānošanu un izpildi. Sākotnējos budžetos ir tikuši pārvērtēti ieņēmumi, un gada laikā budžets ir vairākas reizes grozīts, palielinot pašreizējo izdevumu līmeni un novirzot kapitālu kārtējiem tēriņiem. Turklāt valda liela neskaidrība, jo lieli izdevumi tiek īstenoti gada dažos pēdējos mēnešos. Primāro kārtējo izdevumu pārtēriņi līdz ar izdevumu neoptimālu struktūru ir radījuši pieaugošu slogu valsts resursiem un samazinājuši izaugsmi veicinošu kapitālizdevumu iespējas. Lai gan kārtējo izdevumu pārtēriņi norāda uz to, ka nav ilgtermiņa stratēģijas attiecībā uz valsts sektorā strādājošo algām un pensijām, nepietiekamo kapitālizdevumu iemesls daļēji var būt sliktās administratīvās spējas plānot un īstenot valsts ieguldījumu projektus.
  Lai uzlabotu valsts finanšu paredzamību un fiskālās politikas plānošanas kvalitāti, Rumānijas iestādes saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu ir pieņēmušas pasākumus ar mērķi stiprināt fiskālo pārvaldību. Šajos pasākumos ir paredzēta saistošas vidēja termiņa budžeta programmas īstenošana, aptverot valsts budžetu un iekļaujot saistošus budžeta noteikumus gan par ieņēmumiem, gan izdevumiem, kā arī neatkarīgas fiskālās padomes izveidošana. Tomēr konverģences programmā nav norādīti konkrēti pasākumi šo paredzēto pasākumu īstenošanai. Nodokļu administrācijas jomā konverģences programmā paredzēta ieņēmumu iekasēšanas efektivitātes uzlabošana, reformējot nodokļu administrēšanu un paplašinot nodokļu bāzi, piemēram, vides un lauksaimniecības jomā. |
| --- | --- |

9)

Fiskālos deficītus un fiskālās politikas procikliskumu Rumānijā galvenokārt var skaidrot ar sliktu budžeta plānošanu un izpildi. Sākotnējos budžetos ir tikuši pārvērtēti ieņēmumi, un gada laikā budžets ir vairākas reizes grozīts, palielinot pašreizējo izdevumu līmeni un novirzot kapitālu kārtējiem tēriņiem. Turklāt valda liela neskaidrība, jo lieli izdevumi tiek īstenoti gada dažos pēdējos mēnešos. Primāro kārtējo izdevumu pārtēriņi līdz ar izdevumu neoptimālu struktūru ir radījuši pieaugošu slogu valsts resursiem un samazinājuši izaugsmi veicinošu kapitālizdevumu iespējas. Lai gan kārtējo izdevumu pārtēriņi norāda uz to, ka nav ilgtermiņa stratēģijas attiecībā uz valsts sektorā strādājošo algām un pensijām, nepietiekamo kapitālizdevumu iemesls daļēji var būt sliktās administratīvās spējas plānot un īstenot valsts ieguldījumu projektus.

Lai uzlabotu valsts finanšu paredzamību un fiskālās politikas plānošanas kvalitāti, Rumānijas iestādes saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu ir pieņēmušas pasākumus ar mērķi stiprināt fiskālo pārvaldību. Šajos pasākumos ir paredzēta saistošas vidēja termiņa budžeta programmas īstenošana, aptverot valsts budžetu un iekļaujot saistošus budžeta noteikumus gan par ieņēmumiem, gan izdevumiem, kā arī neatkarīgas fiskālās padomes izveidošana. Tomēr konverģences programmā nav norādīti konkrēti pasākumi šo paredzēto pasākumu īstenošanai. Nodokļu administrācijas jomā konverģences programmā paredzēta ieņēmumu iekasēšanas efektivitātes uzlabošana, reformējot nodokļu administrēšanu un paplašinot nodokļu bāzi, piemēram, vides un lauksaimniecības jomā.

| 10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Rumānijas valdība ir veikusi vairākus pasākumus ar mērķi saglabāt banku sektora stabilitāti un mazināt spiedienus finanšu tirgū. Saskaņā ar noguldījumu garantiju shēmu no EUR 20 000 līdz EUR 50 000 tika palielināts garantēto depozītu apjoms. Lai MVU uzlabotu piekļuvi finansējumam un atbalstītu eksportu pašreizējos apstākļos, Rumānijas valdība pieņēma lēmumu palielināt divu valstij piederošo banku (CEC un EximBank) kapitālu (0,2 % no IKP) un izveidot MVU kredītgarantiju shēmu. Turklāt tika samazinātas reglamentējošās prasības saistībām Rumānijas lejās (RON), samazinot minimālo rezervju prasības saistībām RON no 20 % līdz 18 %. Saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu Rumānijas iestādes ir apņēmušās grozīt banku darbības un darbības izbeigšanas tiesību aktus, lai būtu iespējams savlaicīgi un efektīvi reaģēt gadījumos, kad bankas nonāk grūtībās, un nostiprinātu Rumānijas Valsts Bankas korektīvās pilnvaras. |
| --- | --- |

10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Rumānijas valdība ir veikusi vairākus pasākumus ar mērķi saglabāt banku sektora stabilitāti un mazināt spiedienus finanšu tirgū. Saskaņā ar noguldījumu garantiju shēmu no EUR 20 000 līdz EUR 50 000 tika palielināts garantēto depozītu apjoms. Lai MVU uzlabotu piekļuvi finansējumam un atbalstītu eksportu pašreizējos apstākļos, Rumānijas valdība pieņēma lēmumu palielināt divu valstij piederošo banku (CEC un EximBank) kapitālu (0,2 % no IKP) un izveidot MVU kredītgarantiju shēmu. Turklāt tika samazinātas reglamentējošās prasības saistībām Rumānijas lejās (RON), samazinot minimālo rezervju prasības saistībām RON no 20 % līdz 18 %. Saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu Rumānijas iestādes ir apņēmušās grozīt banku darbības un darbības izbeigšanas tiesību aktus, lai būtu iespējams savlaicīgi un efektīvi reaģēt gadījumos, kad bankas nonāk grūtībās, un nostiprinātu Rumānijas Valsts Bankas korektīvās pilnvaras.

| 11) | Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu, ko Eiropadome pieņēma 2008. gada decembrī, un ņemot vērā fiskālās manevrēšanas neiespējamību, Rumānija ir pieņēmusi tikai dažus fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuru kopējais apjoms 2009. gadā sasniedz aptuveni 3⁄4 % no IKP. To mērķis ir atbalstīt mājsaimniecību ieņēmumus, uzņēmumus, kā arī darba tirgus. Lai atbalstītu mājsaimniecības ieņēmumus, valdība pieņēma lēmumu par 3 mēnešiem palielināt periodu, kura laikā izmaksā bezdarbnieka pabalstu, un ieviest “minimālo” sociālo pensiju pensionāriem ar maziem ienākumiem. Pasākumos uzņēmumu atbalstam ietilpst atkārtoti ieguldītu ienākumu neaplikšana ar nodokli, automobiļu nodošanas pārstrādei shēmas paplašināšana, kā arī finansējuma piešķiršana eksporta veicināšanai. Darba tirgus pasākumi ir vērsti galvenokārt uz to, lai atbalstītu gan bezdarbnieku, gan strādājošo profesionālo apmācību. Turklāt 2009. gada budžeta satvarā valdības mērķis ir novirzīt ievērojamu izdevumu daļu valsts ieguldījumiem, lai veicinātu ekonomisko atveseļošanos. Politikas jomās, uz ko attiecas Padomes ieteikumi, kurus tā sniegusi Lisabonas stratēģijas satvarā, Rumānijas iestādes saskaņā ar ES maksājumu bilances mehānisma palīdzību ir apņēmušās īstenot strukturālās reformas pasākumus, lai uzlabotu valsts administrācijas efektivitāti un lietderīgumu, palielinātu ES līdzekļu apgūšanu, uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un risinātu nelegālās nodarbinātības problēmu. |
| --- | --- |

11)

Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu, ko Eiropadome pieņēma 2008. gada decembrī, un ņemot vērā fiskālās manevrēšanas neiespējamību, Rumānija ir pieņēmusi tikai dažus fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuru kopējais apjoms 2009. gadā sasniedz aptuveni 3⁄4 % no IKP. To mērķis ir atbalstīt mājsaimniecību ieņēmumus, uzņēmumus, kā arī darba tirgus. Lai atbalstītu mājsaimniecības ieņēmumus, valdība pieņēma lēmumu par 3 mēnešiem palielināt periodu, kura laikā izmaksā bezdarbnieka pabalstu, un ieviest “minimālo” sociālo pensiju pensionāriem ar maziem ienākumiem. Pasākumos uzņēmumu atbalstam ietilpst atkārtoti ieguldītu ienākumu neaplikšana ar nodokli, automobiļu nodošanas pārstrādei shēmas paplašināšana, kā arī finansējuma piešķiršana eksporta veicināšanai. Darba tirgus pasākumi ir vērsti galvenokārt uz to, lai atbalstītu gan bezdarbnieku, gan strādājošo profesionālo apmācību. Turklāt 2009. gada budžeta satvarā valdības mērķis ir novirzīt ievērojamu izdevumu daļu valsts ieguldījumiem, lai veicinātu ekonomisko atveseļošanos. Politikas jomās, uz ko attiecas Padomes ieteikumi, kurus tā sniegusi Lisabonas stratēģijas satvarā, Rumānijas iestādes saskaņā ar ES maksājumu bilances mehānisma palīdzību ir apņēmušās īstenot strukturālās reformas pasākumus, lai uzlabotu valsts administrācijas efektivitāti un lietderīgumu, palielinātu ES līdzekļu apgūšanu, uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un risinātu nelegālās nodarbinātības problēmu.

| 12) | Rumānija ir pieņēmusi budžeta konsolidācijas programmu saskaņā ar mērķi samazināt ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību un atbilstoši ES un citu starptautisko aizdevēju finansiālās palīdzības noteikumiem. Atbilstīgi konverģences programmai fiskālā politika, ko mēra kā strukturālās bilances izmaiņas, izmantojot kopīgi pieņemtu metodiku, programmas periodā uzskatāma par restriktīvu. Ņemot vērā fiskālās manevrēšanas neiespējamību un nepieciešamību koriģēt ekonomisko nelīdzsvarotību, tas šķiet piemēroti. Programmas atjauninājumā paredzēts, ka līdz 2011. gadam tiks pārsniegta deficīta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Programmā iekļautie budžeta mērķi atbilst Rumānijas saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu, lai gan budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti riskiem.
  Tomēr konverģences programmā nav skaidri norādītas saistības attiecībā uz papildu finanšu pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās maksājumu bilances programmas satvarā. Jo īpaši tas attiecas uz iepriekš minēto algu palielinājumu valsts sektorā strādājošajiem vai līdzvērtīgiem turpmākiem nodarbinātības samazinājumiem, kā arī turpmākiem subsīdiju samazinājumiem valsts uzņēmumiem. Turklāt atjauninātajā programmā nav atspoguļota apņemšanās reformēt pensiju sistēmas galvenos parametrus (piemēram, valsts pensiju indeksācija un pensionēšanās vecums), kas ir ļoti būtiski, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Visbeidzot, tajā nav iekļauta pietiekami detalizēta informācija par konkrētiem pasākumiem un to ietekmi uz budžetu, kas nepieciešams, lai izpildītu budžeta deficīta mērķus 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

12)

Rumānija ir pieņēmusi budžeta konsolidācijas programmu saskaņā ar mērķi samazināt ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību un atbilstoši ES un citu starptautisko aizdevēju finansiālās palīdzības noteikumiem. Atbilstīgi konverģences programmai fiskālā politika, ko mēra kā strukturālās bilances izmaiņas, izmantojot kopīgi pieņemtu metodiku, programmas periodā uzskatāma par restriktīvu. Ņemot vērā fiskālās manevrēšanas neiespējamību un nepieciešamību koriģēt ekonomisko nelīdzsvarotību, tas šķiet piemēroti. Programmas atjauninājumā paredzēts, ka līdz 2011. gadam tiks pārsniegta deficīta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Programmā iekļautie budžeta mērķi atbilst Rumānijas saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar ES maksājumu bilances palīdzības mehānismu, lai gan budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti riskiem.

Tomēr konverģences programmā nav skaidri norādītas saistības attiecībā uz papildu finanšu pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās maksājumu bilances programmas satvarā. Jo īpaši tas attiecas uz iepriekš minēto algu palielinājumu valsts sektorā strādājošajiem vai līdzvērtīgiem turpmākiem nodarbinātības samazinājumiem, kā arī turpmākiem subsīdiju samazinājumiem valsts uzņēmumiem. Turklāt atjauninātajā programmā nav atspoguļota apņemšanās reformēt pensiju sistēmas galvenos parametrus (piemēram, valsts pensiju indeksācija un pensionēšanās vecums), kas ir ļoti būtiski, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Visbeidzot, tajā nav iekļauta pietiekami detalizēta informācija par konkrētiem pasākumiem un to ietekmi uz budžetu, kas nepieciešams, lai izpildītu budžeta deficīta mērķus 2010. un 2011. gadā.

| 13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3). |
| --- | --- |

13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3).

Kopumā secināms, ka, lai gan pēc vairākiem gadiem ar potenciālu pārsniedzošu ekonomisko izaugsmi Rumānijas ekonomika pašlaik piedzīvo strauju ekonomikas lejupslīdi, restriktīvā fiskālā politika, kas paredzēta laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam, ir piemērots risinājums, ņemot vērā, ka fiskālā manevrēšana nav iespējama, un ņemot vērā nepieciešamību koriģēt nelīdzsvarotību. 2008. gadā fiskālā politika joprojām bija ļoti procikliska galvenokārt tāpēc, ka strauji pieauga izdevumi par algām valsts sektorā, un sliktas budžeta pārvaldības dēļ. Saskaņā ar Rumānijas saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar ES maksājumu bilances programmu, Rumānijas valdība sākot ar 2009. gadu paredzējusi veikt ievērojamus fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuru pamatā ir izdevumu samazināšana un deficīta samazināšana līdz mazāk nekā 3 % no IKP līdz 2011. gadam. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar makroekonomikas scenāriju 2009. gadā, plānoto izdevumu samazināšanas pasākumu efektīvu īstenošanu un informācijas trūkumu par konkrētiem pasākumiem, kas nepieciešami fiskālās konsolidācijas atbalstam pēc 2009. gada, budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti negatīviem riskiem. Turklāt ir paredzēti pasākumi budžeta plānošanas un izpildes nepilnību novēršanai, tostarp ieviešot saistošu vidēja termiņa fiskālo programmu, fiskālo noteikumu un fiskālās padomes izveidošanu, kā arī pārstrukturējot atalgojuma sistēmu valsts sektorā. Tomēr programmā nav norādīti konkrēti pasākumi, kā īstenot pasākumus, kas paredzēti fiskālās pārvaldības uzlabošanai.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un to, ka Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu 2009. gada 7. jūlijā ir pieņēmusi Rumānijai adresētus ieteikumus pārmērīgā deficīta novēršanai, kā arī, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, un atbilstīgi ekonomiskās politikas pasākumiem, kas paredzēti ekonomikas programmā, ko atbalsta Kopienas maksājumu bilances palīdzības programma, Rumānija tiek aicināta:

| i) | panākt pārmērīgā deficīta korekciju līdz 2011. gadam, šajā nolūkā īstenojot fiskālos pasākumus, kā plānots 2009. gada februāra budžetā un 2009. gada aprīļa grozītajā budžetā, jo īpaši valsts sektora algu un pensiju reformas jomā. Ja nepieciešams, veikt papildu koriģējošas darbības, lai sasniegtu 2009. gada deficīta mērķi un tādējādi nodrošinātu to saistību izpildi, kuras Rumānija uzņēmusies atbilstīgi programmai, kuru atbalsta EK maksājumu bilances palīdzības shēma. Norādīt pasākumus, kas ir pamatā paredzētajam deficīta samazinājumam 2010. un 2011. gadā, jo īpaši tos pasākumus, uz kuriem pamatojas plānotais algu izdevumu samazinājums valsts sektorā, |
| --- | --- |

i)

panākt pārmērīgā deficīta korekciju līdz 2011. gadam, šajā nolūkā īstenojot fiskālos pasākumus, kā plānots 2009. gada februāra budžetā un 2009. gada aprīļa grozītajā budžetā, jo īpaši valsts sektora algu un pensiju reformas jomā. Ja nepieciešams, veikt papildu koriģējošas darbības, lai sasniegtu 2009. gada deficīta mērķi un tādējādi nodrošinātu to saistību izpildi, kuras Rumānija uzņēmusies atbilstīgi programmai, kuru atbalsta EK maksājumu bilances palīdzības shēma. Norādīt pasākumus, kas ir pamatā paredzētajam deficīta samazinājumam 2010. un 2011. gadā, jo īpaši tos pasākumus, uz kuriem pamatojas plānotais algu izdevumu samazinājums valsts sektorā,

| ii) | veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu paredzēto fiskālās pārvaldības stiprināšanu un pārredzamību, jo īpaši izveidojot saistošu vidēja termiņa budžeta programmu, izveidojot neatkarīgu fiskālo padomi, nosakot ierobežojumus budžeta pārskatīšanai gada laikā un nosakot fiskālos noteikumus, kā arī pārstrukturējot atalgojuma sistēmu valsts sektorā, tostarp algas un prēmijas. Nodokļu administrēšanas jomā uzlabot ieņēmumu iekasēšanu, reformējot nodokļu administrēšanu un paplašinot nodokļu bāzi, |
| --- | --- |

ii)

veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu paredzēto fiskālās pārvaldības stiprināšanu un pārredzamību, jo īpaši izveidojot saistošu vidēja termiņa budžeta programmu, izveidojot neatkarīgu fiskālo padomi, nosakot ierobežojumus budžeta pārskatīšanai gada laikā un nosakot fiskālos noteikumus, kā arī pārstrukturējot atalgojuma sistēmu valsts sektorā, tostarp algas un prēmijas. Nodokļu administrēšanas jomā uzlabot ieņēmumu iekasēšanu, reformējot nodokļu administrēšanu un paplašinot nodokļu bāzi,

| iii) | paātrināt pensiju sistēmas reformu (jo īpaši attiecībā uz pensiju indeksēšanu un pensionēšanās vecumu), lai ierobežotu ievērojamo ar novecošanos saistīto izdevumu palielināšanos, samazinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas riskus un uzlabotu izdevumu veselības jomā efektivitāti, |
| --- | --- |

iii)

paātrināt pensiju sistēmas reformu (jo īpaši attiecībā uz pensiju indeksēšanu un pensionēšanās vecumu), lai ierobežotu ievērojamo ar novecošanos saistīto izdevumu palielināšanos, samazinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas riskus un uzlabotu izdevumu veselības jomā efektivitāti,

| iv) | nostiprināt ekonomikas piedāvājuma pusi, panākot taustāmus panākumus strukturālo reformu īstenošanā, jo īpaši uzlabojot valsts administrācijas efektivitāti un racionalitāti, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, risinot nelegālās nodarbinātības problēmu un uzlabojot ES līdzekļu apgūšanu un izlietojumu. |
| --- | --- |

iv)

nostiprināt ekonomikas piedāvājuma pusi, panākot taustāmus panākumus strukturālo reformu īstenošanā, jo īpaši uzlabojot valsts administrācijas efektivitāti un racionalitāti, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, risinot nelegālās nodarbinātības problēmu un uzlabojot ES līdzekļu apgūšanu un izlietojumu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | KP 2009. g. jūnijs | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| COM 2009. g. pavasaris | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | n.p. |
| SPCI inflācija (%) | KP 2009. g. jūnijs | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| COM 2009. g. pavasaris | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (4) (% no potenciālā IKP) | KP 2009. g. jūnijs | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| COM 2009. g. pavasaris (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | n.p. |
| KP 2007. g. dec | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| COM 2009. g. pavasaris | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| COM 2009. g. pavasaris | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| COM 2009. g. pavasaris | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | n.p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| COM 2009. g. pavasaris | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | n.p. |
| Cikliski koriģēta bilance (4) (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | n.p. |
| Strukturālā bilance (6) (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2009. g. jūnijs | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | n.p. |
| KP 2007. g. dec. | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP (izmaiņas %)

KP 2009. g. jūnijs

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

COM 2009. g. pavasaris

6,2

7,1

–4,0

0,0

n.p.

KP 2007. g. dec.

6,1

6,5

6,1

5,8

n.p.

SPCI inflācija (%)

KP 2009. g. jūnijs

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

COM 2009. g. pavasaris

4,9

7,9

5,8

3,5

n.p.

KP 2007. g. dec.

4,8

5,7

4,0

3,3

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (4) (% no potenciālā IKP)

KP 2009. g. jūnijs

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

COM 2009. g. pavasaris (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

n.p.

KP 2007. g. dec

2,1

2,1

1,8

1,1

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

COM 2009. g. pavasaris

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

n.p.

KP 2007. g. dec.

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

COM 2009. g. pavasaris

34,0

33,1

33,4

33,3

n.p.

KP 2007. g. dec.

37,4

39,8

39,9

40,8

n.p.

Valsts budžeta izdevumi (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

COM 2009. g. pavasaris

36,6

38,5

38,5

38,9

n.p.

KP 2007. g. dec.

40,3

42,7

42,8

43,2

n.p.

Valsts budžeta bilance (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

COM 2009. g. pavasaris

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

n.p.

KP 2007. g. dec.

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

n.p.

Primārā bilance (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

COM 2009. g. pavasaris

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

n.p.

KP 2007. g. dec.

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

n.p.

Cikliski koriģēta bilance (4) (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

COM 2009. g. pavasaris

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

n.p.

KP 2007. g. dec.

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

n.p.

Strukturālā bilance (6) (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

COM 2009. g. pavasaris

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

n.p.

KP 2007. g. dec.

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

n.p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

KP 2009. g. jūnijs

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

COM 2009. g. pavasaris

12,7

13,6

18,2

22,7

n.p.

KP 2007. g. dec.

11,9

13,6

14,2

14,9

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Sk. Padomes 2009. gada 6. maija Lēmumu 2009/458/EK par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Rumānijai un Padomes 2009. gada 6. maija Lēmumu 2009/459/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai.

(3)  Jo īpaši trūka datu par nostrādātajām stundām, kopējiem valsts izdevumiem, iedalot tos pa funkciju grupām, kā arī datu vairākās pozīcijās par valsts ilgtermiņa ilgtspēju.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % un 3,2 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.–2010. gadā.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar jaunāko konverģences programmu ir 0,2 % no IKP 2007. gadā (deficītu samazinoši) un laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam ir 0 %, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi – 0,2 % no IKP 2007. gadā (deficītu samazinoši) un 0 % laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 170/03

Komisija 2009. gada 16. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5522. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5522. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 170/04

Komisija 2009. gada 29. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5532. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5532. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 21. jūlijs

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4223 |
| JPY | Japānas jēna | 134,10 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4464 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86530 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,8925 |
| CHF | Šveices franks | 1,5186 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,9515 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,815 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 271,30 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7005 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2525 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2368 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1360 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7438 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5689 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,0229 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1647 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0491 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 774,19 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,1587 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,7153 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3340 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 301,78 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0378 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,161 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,1100 |
| THB | Taizemes bats | 48,351 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7010 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8597 |
| INR | Indijas rūpija | 68,8960 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4223

JPY

Japānas jēna

134,10

DKK

Dānijas krona

7,4464

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86530

SEK

Zviedrijas krona

10,8925

CHF

Šveices franks

1,5186

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,9515

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,815

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

271,30

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7005

PLN

Polijas zlots

4,2525

RON

Rumānijas leja

4,2368

TRY

Turcijas lira

2,1360

AUD

Austrālijas dolārs

1,7438

CAD

Kanādas dolārs

1,5689

HKD

Hongkongas dolārs

11,0229

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1647

SGD

Singapūras dolārs

2,0491

KRW

Dienvidkorejas vons

1 774,19

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,1587

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,7153

HRK

Horvātijas kuna

7,3340

IDR

Indonēzijas rūpija

14 301,78

MYR

Malaizijas ringits

5,0378

PHP

Filipīnu peso

68,161

RUB

Krievijas rublis

44,1100

THB

Taizemes bats

48,351

BRL

Brazīlijas reāls

2,7010

MXN

Meksikas peso

18,8597

INR

Indijas rūpija

68,8960

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/14

---

Izraksts no lēmuma par “Kaupthing Bank Luxembourg S.A.”, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju

2009/C 170/06

BANKAS “KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.” ADMINISTRATORU UZDEVUMA PAPILDINĀJUMS

2009. gada 22. jūnijā Luksemburgā nolasītajā spriedumā Luksemburgas apgabaltiesas otrā palāta, kura izskata lietas par komercdarbību un spriež atklātā tiesas sēdē, uzklausījusi slēgtā sēdē akciju sabiedrības “Kaupthing Bank Luxembourg S.A.” administratoru un pilnvarotā pārstāvja, Finanšu nozares uzraudzības komisijas pārstāvju un valsts prokuratūras pārstāvja secinājumus, papildina Luksemburgas apgabaltiesas 2008. gada 9. un 31. oktobrī nolasīto spriedumu, Luksemburgas apelācijas tiesas 2009. gada 28. janvārī nolasīto spriedumu, kā arī 2009. gada 2. aprīļa spriedumu un nosaka šādi:

| “— | administratori ir pilnvaroti konstatēt nosacījumus, kādiem pakļauts pārstrukturēšanas plāns, |
| --- | --- |

“—

administratori ir pilnvaroti konstatēt nosacījumus, kādiem pakļauts pārstrukturēšanas plāns,

| — | administratoriem ir tiesības apstiprināt tehniskas dabas izmaiņas līgumos, kas ir daļa no pārstrukturēšanas plāna, un saistību “Noteikumos un nosacījumos” (Terms and Conditions)vai izlabot skaidri redzamas pārrakstīšanās kļūdas, kuras tajos pieļautas, |
| --- | --- |

—

administratoriem ir tiesības apstiprināt tehniskas dabas izmaiņas līgumos, kas ir daļa no pārstrukturēšanas plāna, un saistību “Noteikumos un nosacījumos” (Terms and Conditions)vai izlabot skaidri redzamas pārrakstīšanās kļūdas, kuras tajos pieļautas,

| — | administratoriem ir tiesības pabeigt sarunas, kas attiecas uz SPV KI Securities tiesisko uzbūvi un kas iesniegtajā projektā vēl nav galīgi definētas, jo īpaši jautājumā par to tiesību un pienākumu, kas saistīti ar SPV KI Securities, piešķiršanu vienai no uzņēmējsabiedrībām, kuras radīsies pēc bankas sadalīšanas, līdz balsojumam par bankas sadalīšanas projektu, |
| --- | --- |

—

administratoriem ir tiesības pabeigt sarunas, kas attiecas uz SPV KI Securities tiesisko uzbūvi un kas iesniegtajā projektā vēl nav galīgi definētas, jo īpaši jautājumā par to tiesību un pienākumu, kas saistīti ar SPV KI Securities, piešķiršanu vienai no uzņēmējsabiedrībām, kuras radīsies pēc bankas sadalīšanas, līdz balsojumam par bankas sadalīšanas projektu,

| — | peļņa par apstiprināto pārstrukturēšanas plānu pienākas bankai, un galvotāji, garantētāji un citas personas, kas iemaksājušas jebkāda veida nodrošinājumu par labu pārstrukturētam kreditoram saistībā ar visu pārstrukturēto parādu vai tā daļu, nevar uz to pretendēt, ieceļ par sekvestratoru sabiedrību ar ierobežotu atbildību PricewaterhouseCoopers, kuru pārstāv Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, un advokāts Franz FAYOT, ar uzdevumu atvērt kontu kādā Luksemburgas bankā, kas var rīkoties kā uzticības persona, pārskaitot uz šā konta no valsts un AGDL saņemtos naudas līdzekļus, un vienoties ar valsti un AGDL par minētā konta darbības kārtību, konstatē, ka stāvoklis, kad bankas darbību pārvalda tiesa, beigsies, kad akcionāri būs apstiprinājuši bankas sadalīšanas plānu, kas izraisīs bankas darbības beigas bez bankas likvidācijas un pastāvēšanas izbeigšanas.” |
| --- | --- |

—

peļņa par apstiprināto pārstrukturēšanas plānu pienākas bankai, un galvotāji, garantētāji un citas personas, kas iemaksājušas jebkāda veida nodrošinājumu par labu pārstrukturētam kreditoram saistībā ar visu pārstrukturēto parādu vai tā daļu, nevar uz to pretendēt, ieceļ par sekvestratoru sabiedrību ar ierobežotu atbildību PricewaterhouseCoopers, kuru pārstāv Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, un advokāts Franz FAYOT, ar uzdevumu atvērt kontu kādā Luksemburgas bankā, kas var rīkoties kā uzticības persona, pārskaitot uz šā konta no valsts un AGDL saņemtos naudas līdzekļus, un vienoties ar valsti un AGDL par minētā konta darbības kārtību, konstatē, ka stāvoklis, kad bankas darbību pārvalda tiesa, beigsies, kad akcionāri būs apstiprinājuši bankas sadalīšanas plānu, kas izraisīs bankas darbības beigas bez bankas likvidācijas un pastāvēšanas izbeigšanas.”

Spriedums nav apstrīdams, to nevar apstrīdēt arī trešās personas.

Administratori

“PricewaterhouseCoopers S.à.r.l.” pārstāvji Emmanuelle Caruel-Henniaux un advokāts Franz Fayot

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 22.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 170/07

| 1. | Komisija 2009. gada 13. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums 3i Group plc (“3i Group”, Apvienotā Karaliste) un uzņēmumi H.I.G Europe Capital Partners, L.P. and Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., kas pieder H.I.G. Capital fondu grupai (“H.I.G. Capital”, Amerikas Savienotās Valstis), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Volnay B.V. (Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 13. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums 3i Group plc (“3i Group”, Apvienotā Karaliste) un uzņēmumi H.I.G Europe Capital Partners, L.P. and Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., kas pieder H.I.G. Capital fondu grupai (“H.I.G. Capital”, Amerikas Savienotās Valstis), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Volnay B.V. (Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | 3i Group: privāta kapitāla un riska kapitāla uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

3i Group: privāta kapitāla un riska kapitāla uzņēmums,

| — | H.I.G. Capital: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, |
| --- | --- |

—

H.I.G. Capital: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība,

| — | Volnay B.V.: žurnālu izdošana un reklāmas laukumu nodrošināšana Nīderlandē. |
| --- | --- |

—

Volnay B.V.: žurnālu izdošana un reklāmas laukumu nodrošināšana Nīderlandē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---