# Az Európai Unió C 166/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.166.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 166 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. július 18. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.166.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 166

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. július 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 166/01 | A Tanács véleménye (2009. július 7.) Belgium 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 1 |
| 2009/C 166/02 | A Tanács véleménye (2009. július 7.) Ausztria 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 166/01

A Tanács véleménye (2009. július 7.) Belgium 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

1

2009/C 166/02

A Tanács véleménye (2009. július 7.) Ausztria 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

7

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 166/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 166/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 166/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 13 |
| 2009/C 166/05 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 30-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (1) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország | 14 |
| 2009/C 166/06 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. február 22-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (2) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország | 15 |
| 2009/C 166/07 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. és 16. cikkével összhangban) | 16 |
| 2009/C 166/08 | A Bizottság határozata (2008. február 27.) a Microsoft Corporationre a C(2005) 4420 végleges határozattal kirótt kényszerítő bírság összegének meghatározásáról (COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy) (az értesítés a C(2008) 764 végleges számú dokumentummal történt) | 20 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 166/09 | A tagállamok által engedélyezett elsődleges dohányfeldolgozók | 24 |
| 2009/C 166/10 | A dohánytermesztői szerződések nyilvántartásba vételére illetékes hivatalok | 29 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 166/04

Euro-átváltási árfolyamok

13

2009/C 166/05

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 30-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (1) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország

14

2009/C 166/06

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. február 22-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (2) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország

15

2009/C 166/07

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. és 16. cikkével összhangban)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. és 16. cikkével összhangban)

16

2009/C 166/08

A Bizottság határozata (2008. február 27.) a Microsoft Corporationre a C(2005) 4420 végleges határozattal kirótt kényszerítő bírság összegének meghatározásáról (COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy) (az értesítés a C(2008) 764 végleges számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 764 végleges számú dokumentummal történt)

20

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 166/09

A tagállamok által engedélyezett elsődleges dohányfeldolgozók

24

2009/C 166/10

A dohánytermesztői szerződések nyilvántartásba vételére illetékes hivatalok

29

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 166/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 32 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 166/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

32

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Helyesbítés pályázati felhíváshoz – EAC/26/2009 – Tényekkel alátámasztott szakpolitika és gyakorlat – Pályázati felhívás tudásmenedzseri kezdeményezések hálózatának kiépítésére (HL C 142., 2009.6.23.) | 33 |

Helyesbítések

2009/C 166/12

Helyesbítés pályázati felhíváshoz – EAC/26/2009 – Tényekkel alátámasztott szakpolitika és gyakorlat – Pályázati felhívás tudásmenedzseri kezdeményezések hálózatának kiépítésére (HL C 142., 2009.6.23.)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. július 7.)

Belgium 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

2009/C 166/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2009. július 7-én a Tanács megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2008–2013-as időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2009. július 7-én a Tanács megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2008–2013-as időszakra vonatkozik.

| (2) | A belga gazdaság folyamatban levő lassulása a gazdasági és pénzügyi világválság következtében 2008-ban fokozódott. A világkereskedelem összeomlása a csökkenő bizalommal, a vagyonhatással és a szigorodó hitelfeltételekkel együtt 2008 utolsó és 2009 első negyedévében a gazdaság hirtelen zsugorodásához vezetett. A 2009-es év egészét tekintve a GDP meredek visszaesése várható. Ennek következtében a munkanélküliségi ráta meredeken emelkedik, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint 2010-ben 10 % fölé. A visszaeséshez kapcsolódó főbb szakpolitikai kihívásokat a pénzügyi ágazat rendes működésének helyreállítása, a belföldi kereslet támogatása érdekében a bizalom helyreállítása és a versenyképesség javítása jelenti. A visszaesés jelentős negatív hatást gyakorol majd az államháztartásra, így az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a 2008-as, a GDP 1,2 %-át kitevő szintről 2010-re a GDP 6 %-a fölé romlik. Ez egyrészt az automatikus stabilizátorok rendes működésének, másrészt a szövetségi és a regionális kormányok által 2008 végén elfogadott gazdaságélénkítési tervek hatásának (a GDP 0,5 %-a 2009-ben és 0,4 %-a 2010-ben) tulajdonítható. E tervek a 2009-es költségvetésben már szereplő, a GDP 0,4 %-át kitevő egyéb intézkedésekhez adódnak hozzá. A gazdaságélénkítési tervekben szereplő főbb intézkedések a foglalkoztatás adóterheinek csökkentése, a lakáscélú építkezésekre irányadó héakulcs csökkentése, egyes állami beruházások előrehozatala és likviditási támogatás nyújtása a vállalkozásoknak. A kormány korlátozott számú strukturális reformot hajtott végre, többek között a munkaerőpiac működésének javítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A belga gazdaság folyamatban levő lassulása a gazdasági és pénzügyi világválság következtében 2008-ban fokozódott. A világkereskedelem összeomlása a csökkenő bizalommal, a vagyonhatással és a szigorodó hitelfeltételekkel együtt 2008 utolsó és 2009 első negyedévében a gazdaság hirtelen zsugorodásához vezetett. A 2009-es év egészét tekintve a GDP meredek visszaesése várható. Ennek következtében a munkanélküliségi ráta meredeken emelkedik, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint 2010-ben 10 % fölé. A visszaeséshez kapcsolódó főbb szakpolitikai kihívásokat a pénzügyi ágazat rendes működésének helyreállítása, a belföldi kereslet támogatása érdekében a bizalom helyreállítása és a versenyképesség javítása jelenti. A visszaesés jelentős negatív hatást gyakorol majd az államháztartásra, így az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a 2008-as, a GDP 1,2 %-át kitevő szintről 2010-re a GDP 6 %-a fölé romlik. Ez egyrészt az automatikus stabilizátorok rendes működésének, másrészt a szövetségi és a regionális kormányok által 2008 végén elfogadott gazdaságélénkítési tervek hatásának (a GDP 0,5 %-a 2009-ben és 0,4 %-a 2010-ben) tulajdonítható. E tervek a 2009-es költségvetésben már szereplő, a GDP 0,4 %-át kitevő egyéb intézkedésekhez adódnak hozzá. A gazdaságélénkítési tervekben szereplő főbb intézkedések a foglalkoztatás adóterheinek csökkentése, a lakáscélú építkezésekre irányadó héakulcs csökkentése, egyes állami beruházások előrehozatala és likviditási támogatás nyújtása a vállalkozásoknak. A kormány korlátozott számú strukturális reformot hajtott végre, többek között a munkaerőpiac működésének javítása érdekében.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP a 2008-as 1,1 %-os bővülést követően 2009-ben 1,9 %-kal csökken, majd 2010-ben 0,6 %-os növekedési rátára, a programidőszak hátralevő részében pedig 2,25 % körüli átlagos rátára áll vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében ez a forgatókönyv kifejezetten optimistának tűnik. A gyorsan romló nemzetközi környezetre, a 2009 első negyedévére becsült, az előző évhez képest – 3,1 %-os GDP-növekedésre és a tartósan alacsony bizalomindexekre tekintettel a 2009-re és 2010-re előre jelzett növekedés is viszonylag magasnak tűnik. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP a 2008-as 1,1 %-os bővülést követően 2009-ben 1,9 %-kal csökken, majd 2010-ben 0,6 %-os növekedési rátára, a programidőszak hátralevő részében pedig 2,25 % körüli átlagos rátára áll vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében ez a forgatókönyv kifejezetten optimistának tűnik. A gyorsan romló nemzetközi környezetre, a 2009 első negyedévére becsült, az előző évhez képest – 3,1 %-os GDP-növekedésre és a tartósan alacsony bizalomindexekre tekintettel a 2009-re és 2010-re előre jelzett növekedés is viszonylag magasnak tűnik.

| (4) | A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben 3,5 %-kal, 2010-ben 0,2 %-kal zsugorodik. A növekedés előre jelzett középtávú alakulása is optimistának tekinthető az átlagos növekedési potenciálra vonatkozó – a program alapján, valamint a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében újraszámított – jelentősen alacsonyabb adatok fényében. A program inflációs előrejelzései – 0,7 %, illetve 1,8 % 2009-re, illetve 2010-re – viszonylag magasnak tűnnek, de utólag reálisnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben 3,5 %-kal, 2010-ben 0,2 %-kal zsugorodik. A növekedés előre jelzett középtávú alakulása is optimistának tekinthető az átlagos növekedési potenciálra vonatkozó – a program alapján, valamint a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében újraszámított – jelentősen alacsonyabb adatok fényében. A program inflációs előrejelzései – 0,7 %, illetve 1,8 % 2009-re, illetve 2010-re – viszonylag magasnak tűnnek, de utólag reálisnak tekinthetők.

| (5) | 2008-ban az államháztartási hiány a stabilitási program előző változatában foglalt, kiegyensúlyozott költségvetésre irányuló céllal szemben a GDP 1,2 %-át tette ki. A bevételek a GDP 0,4 %-ával elmaradtak a várt szinttől, míg a kiadások a GDP 0,8 %-ával meghaladták a várt mértéket. A rosszabb eredmény a vártnál alacsonyabb nominális GDP-növekedésnek (2,9 % a program 2008. áprilisi változatában előre jelzett 4,6 % helyett) és a gazdaságélénkítési tervek részeként az állami számlák év végi gyorsított kiegyenlítésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(5)

2008-ban az államháztartási hiány a stabilitási program előző változatában foglalt, kiegyensúlyozott költségvetésre irányuló céllal szemben a GDP 1,2 %-át tette ki. A bevételek a GDP 0,4 %-ával elmaradtak a várt szinttől, míg a kiadások a GDP 0,8 %-ával meghaladták a várt mértéket. A rosszabb eredmény a vártnál alacsonyabb nominális GDP-növekedésnek (2,9 % a program 2008. áprilisi változatában előre jelzett 4,6 % helyett) és a gazdaságélénkítési tervek részeként az állami számlák év végi gyorsított kiegyenlítésének tulajdonítható.

| (6) | Az aktualizált változatban 2009-es hiánycélként a GDP 3,4 %-a szerepel, szemben a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében foglalt 4,5 %-kal. A 2009-es hiány romlása az automatikus stabilizátorok hatását (körülbelül a GDP 2,5 %-a), a 2009-es költségvetésben szereplő expanzív intézkedéseket (a GDP 0,4 %-a) és a regionális és a szövetségi kormányok által elfogadott költségvetési ösztönző csomagokat (a GDP 0,5 %-a) tükrözi. Az aktualizált stabilitási programban szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2008-as 2 %-ról 2009-ben a GDP 2,5 %-ára emelkedik. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése a strukturális egyenleg jelentősebb (egy százalékpontos) romlásával számol. A 2009-es költségvetési irányvonal így az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban expanzívnak tekinthető. A költségvetési expanzió az európai gazdaságélénkítési tervhez kapcsolódó költségvetési ösztönző (a GDP 0,5 %-a) mellett a háztartások vásárlóerejének növelését szolgáló, korábban elfogadott intézkedésekkel (a GDP 0,4 %-a) magyarázható. Ezért a nettó hatás körülbelül a GPD 0,9 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(6)

Az aktualizált változatban 2009-es hiánycélként a GDP 3,4 %-a szerepel, szemben a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében foglalt 4,5 %-kal. A 2009-es hiány romlása az automatikus stabilizátorok hatását (körülbelül a GDP 2,5 %-a), a 2009-es költségvetésben szereplő expanzív intézkedéseket (a GDP 0,4 %-a) és a regionális és a szövetségi kormányok által elfogadott költségvetési ösztönző csomagokat (a GDP 0,5 %-a) tükrözi. Az aktualizált stabilitási programban szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2008-as 2 %-ról 2009-ben a GDP 2,5 %-ára emelkedik. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése a strukturális egyenleg jelentősebb (egy százalékpontos) romlásával számol. A 2009-es költségvetési irányvonal így az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban expanzívnak tekinthető. A költségvetési expanzió az európai gazdaságélénkítési tervhez kapcsolódó költségvetési ösztönző (a GDP 0,5 %-a) mellett a háztartások vásárlóerejének növelését szolgáló, korábban elfogadott intézkedésekkel (a GDP 0,4 %-a) magyarázható. Ezért a nettó hatás körülbelül a GPD 0,9 %-át teszi ki.

| (7) | A program nem tartalmaz megalapozott középtávú költségvetési stratégiát, és nem teljesíti a Stabilitási és Növekedési Paktum fontos követelményeit. Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének c) pontja „a [...] tett [...] költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését” követeli meg. Ezenkívül a magatartási kódex kifejezetten utal arra, hogy „a kiadások és a bevételek arányára, valamint ezek külön-külön azonosított összetevőire” vonatkozó információkat, és „az államháztartási alágazatok [szerinti bontást]” is meg kell adni. Ezt az információt nem bocsátották rendelkezésre. A program 2011-től az államháztartási hiány csökkenését mutató költségvetési pályát tartalmaz, de nem szolgál információkkal az e célok elérése érdekében tervezett intézkedésekről, sem pedig a bevételek és a kiadások főbb összetevőinek tervezett alakulásáról vagy a különböző kormányzati szintek számára megállapított célokról. Az államháztartási hiány a program szerint tovább nő és 2010-ben eléri a GDP 4 %-át, mielőtt a programidőszak végére a GDP 1,5 %-ára csökkenne. Az elsődleges egyenleg nagyjából ugyanilyen pályát követ. Az újraszámított strukturális hiány 2010-ben a tervek szerint további 0,2 százalékponttal romlik, majd ezt követően fokozatosan javul, főként 2012-ben és 2013-ban. A program nem irányozza elő a középtávú költségvetési célkitűzés (a GDP 0,5 %-át kitevő, ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított többlet) elérését a programidőszak alatt. A program szerint e hiánycélok eléréséhez korrekciós intézkedésre lesz szükség, különösen mivel a korábbi években elfogadott intézkedések, valamint a költségvetési ösztönző csomag expanzív hatása szinte a teljes programidőszak során kitart. Az aktualizált program a 2008-as államadósságot a GDP 89,6 %-ára becsüli a 2007-es 84 %-hoz képest. A hiány emelkedése és a GDP-növekedés visszaesése mellett jelentős – főként a bankmentési műveleteket (a GDP 6 %-a) tükröző – stock-flow adjustment (eltérés az adósságállomány-változás és a hiány között) is hozzájárul az adóssághányad emelkedéséhez. A program előrejelzései szerint a GDP-arányos adósság 2010-ben tovább emelkedik 95 %-ra, majd 2011-ben stabilizálódik és ezt követően kismértékben csökken. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2009-ben a GDP 96 %-a körüli értéket ér el, 2010-ben pedig valamivel meghaladja a GDP 100 %-át. Az aktualizált programban szereplő értékektől való eltérést a növekedésre és az államháztartási hiányra vonatkozó eltérő adatok magyarázzák. |
| --- | --- |

(7)

A program nem tartalmaz megalapozott középtávú költségvetési stratégiát, és nem teljesíti a Stabilitási és Növekedési Paktum fontos követelményeit. Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének c) pontja „a [...] tett [...] költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését” követeli meg. Ezenkívül a magatartási kódex kifejezetten utal arra, hogy „a kiadások és a bevételek arányára, valamint ezek külön-külön azonosított összetevőire” vonatkozó információkat, és „az államháztartási alágazatok [szerinti bontást]” is meg kell adni. Ezt az információt nem bocsátották rendelkezésre. A program 2011-től az államháztartási hiány csökkenését mutató költségvetési pályát tartalmaz, de nem szolgál információkkal az e célok elérése érdekében tervezett intézkedésekről, sem pedig a bevételek és a kiadások főbb összetevőinek tervezett alakulásáról vagy a különböző kormányzati szintek számára megállapított célokról. Az államháztartási hiány a program szerint tovább nő és 2010-ben eléri a GDP 4 %-át, mielőtt a programidőszak végére a GDP 1,5 %-ára csökkenne. Az elsődleges egyenleg nagyjából ugyanilyen pályát követ. Az újraszámított strukturális hiány 2010-ben a tervek szerint további 0,2 százalékponttal romlik, majd ezt követően fokozatosan javul, főként 2012-ben és 2013-ban. A program nem irányozza elő a középtávú költségvetési célkitűzés (a GDP 0,5 %-át kitevő, ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított többlet) elérését a programidőszak alatt. A program szerint e hiánycélok eléréséhez korrekciós intézkedésre lesz szükség, különösen mivel a korábbi években elfogadott intézkedések, valamint a költségvetési ösztönző csomag expanzív hatása szinte a teljes programidőszak során kitart. Az aktualizált program a 2008-as államadósságot a GDP 89,6 %-ára becsüli a 2007-es 84 %-hoz képest. A hiány emelkedése és a GDP-növekedés visszaesése mellett jelentős – főként a bankmentési műveleteket (a GDP 6 %-a) tükröző – stock-flow adjustment (eltérés az adósságállomány-változás és a hiány között) is hozzájárul az adóssághányad emelkedéséhez. A program előrejelzései szerint a GDP-arányos adósság 2010-ben tovább emelkedik 95 %-ra, majd 2011-ben stabilizálódik és ezt követően kismértékben csökken. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2009-ben a GDP 96 %-a körüli értéket ér el, 2010-ben pedig valamivel meghaladja a GDP 100 %-át. Az aktualizált programban szereplő értékektől való eltérést a növekedésre és az államháztartási hiányra vonatkozó eltérő adatok magyarázzák.

| (8) | Ugyan a kulcsfontosságú információk hiánya és a magatartási kódex több ponton való megsértése – mint azt a fentiekben is említettük – rendkívül megnehezíti a program értékelését, egyértelműen megállapítható, hogy a költségvetési célokhoz a teljes programidőszak során jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak. Először is, a makrogazdasági környezet valószínűleg a teljes programidőszak során kedvezőtlenebb lesz a programban tervezettnél. Másodszor, a (strukturális) célok csak jelentős további intézkedések meghozatala mellett valósíthatók meg. A program azonban nem szolgál információkkal ezekről az intézkedésekről, sem pedig a bevételek és a kiadások főbb összetevőinek a célokat alátámasztó tervezett alakulásáról, és így a célokat egyértelműen nem támasztja alá középtávú költségvetési stratégia. Az a körülmény, hogy a gazdaságélénkítési csomagban szereplő, tartós jellegű intézkedéseket nem ellensúlyozzák jövőbeli megtakarítások, tovább növeli a kockázatot, és ellentétes az Európai Tanács által 2008. december 11-én elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben szereplő iránymutatásokkal. Emellett a belga hatóságok eddig vegyes eredményeket értek el a költségvetési célok megvalósítása terén (lásd a (9) bekezdést). Végül az állam jelentős garanciákat kínált a banki ágazatnak, ami a jövőbeli hiányok és adósság növekedéséhez vezethet, amennyiben ezeket lehívják. A költségvetési célokhoz kapcsolódó jelentős lefelé mutató kockázatokra tekintettel az adóssághányad is valószínűleg a program előrejelzéseinél kedvezőtlenebbül alakul. |
| --- | --- |

(8)

Ugyan a kulcsfontosságú információk hiánya és a magatartási kódex több ponton való megsértése – mint azt a fentiekben is említettük – rendkívül megnehezíti a program értékelését, egyértelműen megállapítható, hogy a költségvetési célokhoz a teljes programidőszak során jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak. Először is, a makrogazdasági környezet valószínűleg a teljes programidőszak során kedvezőtlenebb lesz a programban tervezettnél. Másodszor, a (strukturális) célok csak jelentős további intézkedések meghozatala mellett valósíthatók meg. A program azonban nem szolgál információkkal ezekről az intézkedésekről, sem pedig a bevételek és a kiadások főbb összetevőinek a célokat alátámasztó tervezett alakulásáról, és így a célokat egyértelműen nem támasztja alá középtávú költségvetési stratégia. Az a körülmény, hogy a gazdaságélénkítési csomagban szereplő, tartós jellegű intézkedéseket nem ellensúlyozzák jövőbeli megtakarítások, tovább növeli a kockázatot, és ellentétes az Európai Tanács által 2008. december 11-én elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben szereplő iránymutatásokkal. Emellett a belga hatóságok eddig vegyes eredményeket értek el a költségvetési célok megvalósítása terén (lásd a (9) bekezdést). Végül az állam jelentős garanciákat kínált a banki ágazatnak, ami a jövőbeli hiányok és adósság növekedéséhez vezethet, amennyiben ezeket lehívják. A költségvetési célokhoz kapcsolódó jelentős lefelé mutató kockázatokra tekintettel az adóssághányad is valószínűleg a program előrejelzéseinél kedvezőtlenebbül alakul.

| (9) | A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása meghaladja az uniós átlagot, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben viszonylag jelentős növekedése miatt. Ez többek között azt tükrözi, hogy Belgium még nem vezetett be megfelelő nyugdíjreformokat a tényleges nyugdíjkorhatár emelése és költségeinek csökkentése érdekében. A program előrejelzései szerinti 2008-as költségvetési pozíció az előző programváltozat becsült kiindulási helyzetéhez képest romlott, kismértékben csökkentve a kiindulási költségvetési pozíciónak a fenntarthatósági résre gyakorolt mérséklő hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget tekintenénk kiindulási alapnak, a fenntarthatósági rés jelentősen romlana. Emellett a bruttó adósság jelenlegi szintje is jelentősen a Szerződésben foglalt referenciaérték fölött van. A munkaerőpiac és a társadalombiztosítási rendszer reformjai bővítenék a potenciális növekedést és – magas elsődleges többletekkel összekapcsolódva – hozzájárulnának az államháztartás fenntarthatóságához kapcsolódó, jelenleg közepes szintű kockázatok csökkentéséhez. A pénzügyi válságra adott szakpolitikai válasz az adóssághányadnak a programban tervezettnél meredekebb emelkedéséhez vezethet, ha a költségek nem térülnek meg a jövőben. |
| --- | --- |

(9)

A népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása meghaladja az uniós átlagot, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben viszonylag jelentős növekedése miatt. Ez többek között azt tükrözi, hogy Belgium még nem vezetett be megfelelő nyugdíjreformokat a tényleges nyugdíjkorhatár emelése és költségeinek csökkentése érdekében. A program előrejelzései szerinti 2008-as költségvetési pozíció az előző programváltozat becsült kiindulási helyzetéhez képest romlott, kismértékben csökkentve a kiindulási költségvetési pozíciónak a fenntarthatósági résre gyakorolt mérséklő hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget tekintenénk kiindulási alapnak, a fenntarthatósági rés jelentősen romlana. Emellett a bruttó adósság jelenlegi szintje is jelentősen a Szerződésben foglalt referenciaérték fölött van. A munkaerőpiac és a társadalombiztosítási rendszer reformjai bővítenék a potenciális növekedést és – magas elsődleges többletekkel összekapcsolódva – hozzájárulnának az államháztartás fenntarthatóságához kapcsolódó, jelenleg közepes szintű kockázatok csökkentéséhez. A pénzügyi válságra adott szakpolitikai válasz az adóssághányadnak a programban tervezettnél meredekebb emelkedéséhez vezethet, ha a költségek nem térülnek meg a jövőben.

| (10) | 2007-ig Belgiumnak sikerült nagyjából kiegyensúlyozott költségvetést fenntartania (3). A költségvetési célokat azonban az egymást követő aktualizált stabilitási programokban többször enyhítették, még viszonylag kedvező makrogazdasági körülmények között is. Emellett az eredményeket részben a jövőbeli költségvetésekre negatív hatással járó egyszeri hiánycsökkentő intézkedések segítségével, valamint csökkenő kamatkiadások mellett érték el. Most, hogy az ösztönző intézkedések hatásának kiigazítása és az adósságszint újból csökkenő pályára állítása jelentősebb konszolidációs törekvéseket igényel majd, szigorúbb költségvetési keretre lehet szükség, különösen többéves, kötelező kiadási korlátokat és a különböző kormányzati szintek közötti költségvetési megállapodásokat magában foglaló keretre, ideértve a költségvetési célok betartásának biztosítását szolgáló végrehajtási mechanizmusok létesítését is. |
| --- | --- |

(10)

2007-ig Belgiumnak sikerült nagyjából kiegyensúlyozott költségvetést fenntartania (3). A költségvetési célokat azonban az egymást követő aktualizált stabilitási programokban többször enyhítették, még viszonylag kedvező makrogazdasági körülmények között is. Emellett az eredményeket részben a jövőbeli költségvetésekre negatív hatással járó egyszeri hiánycsökkentő intézkedések segítségével, valamint csökkenő kamatkiadások mellett érték el. Most, hogy az ösztönző intézkedések hatásának kiigazítása és az adósságszint újból csökkenő pályára állítása jelentősebb konszolidációs törekvéseket igényel majd, szigorúbb költségvetési keretre lehet szükség, különösen többéves, kötelező kiadási korlátokat és a különböző kormányzati szintek közötti költségvetési megállapodásokat magában foglaló keretre, ideértve a költségvetési célok betartásának biztosítását szolgáló végrehajtási mechanizmusok létesítését is.

| (11) | A pénzügyi válságra válaszolva a belga kormány számos intézkedést hozott a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása érdekében. Először is, tőkeinjekciót juttatott négy nagyobb pénzügyi intézménynek, a GDP 6 %-a körüli összegben. Másodszor, kezességet vállalt egyes rendszerszintű jelentőséggel bíró bankok kockázatos eszközöket tartalmazó meghatározott portfólióiért. Harmadszor, a kormány – kérésre és bizonyos feltételek mellett – a bankok által kibocsátott nagybani és bankközi adósságokat is garantált. Ezeket a garanciákat, amelyek legfeljebb valamivel a GDP egy harmada fölötti összeget tesznek ki, díj ellenében nyújtják, és csak lehívásuk esetén vannak hatással a hiányra. Végül a belga kormány garanciát kínált az összes lakossági bankbetétre 100 000 EUR összegig, és ezt – szintén díj ellenében – kiterjesztette egyes biztosítási termékekre is. |
| --- | --- |

(11)

A pénzügyi válságra válaszolva a belga kormány számos intézkedést hozott a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása érdekében. Először is, tőkeinjekciót juttatott négy nagyobb pénzügyi intézménynek, a GDP 6 %-a körüli összegben. Másodszor, kezességet vállalt egyes rendszerszintű jelentőséggel bíró bankok kockázatos eszközöket tartalmazó meghatározott portfólióiért. Harmadszor, a kormány – kérésre és bizonyos feltételek mellett – a bankok által kibocsátott nagybani és bankközi adósságokat is garantált. Ezeket a garanciákat, amelyek legfeljebb valamivel a GDP egy harmada fölötti összeget tesznek ki, díj ellenében nyújtják, és csak lehívásuk esetén vannak hatással a hiányra. Végül a belga kormány garanciát kínált az összes lakossági bankbetétre 100 000 EUR összegig, és ezt – szintén díj ellenében – kiterjesztette egyes biztosítási termékekre is.

| (12) | A gazdasági válságra válaszul Belgium számos gazdaságélénkítő intézkedést hozott. A szövetségi kormány által elfogadott – 2009-ben a GDP 0,5 %-ának, 2010-ben a GDP 0,4 %-ának megfelelő költségvetési hatással járó – csomag célja i. (likviditási) támogatás nyújtása a vállalkozásoknak a kormányzati számlák és más fizetést lehetővé tevő eszközök gyorsabb kifizetése révén, ii. a háztartások vásárlóerejének biztosítása magasabb munkanélküli ellátások segítségével, iii. a foglalkoztatás támogatása a munka adóterheinek csökkentése révén, és iv. a beruházások ösztönzése a lakáscélú építkezésekre irányadó héakulcs célzott csökkentése és további állami – főként infrastruktúrába történő – beruházások révén. A regionális kormányok csomagjai a vállalkozások – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – finanszírozáshoz való hozzáférésére és az állami beruházások felgyorsítására helyezik a hangsúlyt. A korlátozott költségvetési mozgástérre tekintettel a költségvetési ösztönző csomag a visszaesésre adott megfelelő válasznak tűnik. Az intézkedések nagy része nagyjából összhangban van az európai gazdaságélénkítési tervvel, és a csomag a bevételek és a kiadások közötti megfelelő egyensúlyt valósít meg. A foglalkoztatás adóterheinek csökkentése azonban, amelynek jelentős részét minden munkavállaló tekintetében érvényesítik, és a fűtési támogatás, amelyben minden háztartás részesül, nem tűnik kellően célzottnak. Emellett az ösztönzés egy része, ideértve a beruházási csomagokat és a munkaerőköltségek csökkentését is, viszonylag későn érkezik ahhoz, hogy a válság közvetlen hatását enyhíteni tudja. Végül meg kell állapítani, hogy az ösztönző tartós jellegű részét (a GDP 0,1 %-a 2009-ben és 0,3 %-a 2010-ben), így különösen a foglalkoztatás adóterheinek csökkentését ellensúlyozó intézkedéseket még a későbbi évekre sem terveznek. A csomagok tartalmaznak szűk körű strukturális intézkedéseket, így például az aktív munkaerő-piaci politikák javítását, a foglalkoztatás adóterheinek további csökkentését és a kutatás-fejlesztés támogatását, amelyek bizonyos mértékig enyhítik a potenciális növekedés csökkenését és így – egyes termékpiaci reformokkal együtt – a gazdaság hosszú távú kihívásaira válaszolnak. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és a Tanács által április 28-án elfogadott lisszaboni strukturális reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A gazdaságélénkítő csomagokban foglalt strukturális intézkedések üdvözlendőek, de nem tűnnek kellően átfogónak ahhoz, hogy hatékonyan kezeljék a hosszabb távú kihívásokat, például az államháztartás fenntarthatóságát és a munkaerőpiac hatékonyságát illetően. |
| --- | --- |

(12)

A gazdasági válságra válaszul Belgium számos gazdaságélénkítő intézkedést hozott. A szövetségi kormány által elfogadott – 2009-ben a GDP 0,5 %-ának, 2010-ben a GDP 0,4 %-ának megfelelő költségvetési hatással járó – csomag célja i. (likviditási) támogatás nyújtása a vállalkozásoknak a kormányzati számlák és más fizetést lehetővé tevő eszközök gyorsabb kifizetése révén, ii. a háztartások vásárlóerejének biztosítása magasabb munkanélküli ellátások segítségével, iii. a foglalkoztatás támogatása a munka adóterheinek csökkentése révén, és iv. a beruházások ösztönzése a lakáscélú építkezésekre irányadó héakulcs célzott csökkentése és további állami – főként infrastruktúrába történő – beruházások révén. A regionális kormányok csomagjai a vállalkozások – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – finanszírozáshoz való hozzáférésére és az állami beruházások felgyorsítására helyezik a hangsúlyt. A korlátozott költségvetési mozgástérre tekintettel a költségvetési ösztönző csomag a visszaesésre adott megfelelő válasznak tűnik. Az intézkedések nagy része nagyjából összhangban van az európai gazdaságélénkítési tervvel, és a csomag a bevételek és a kiadások közötti megfelelő egyensúlyt valósít meg. A foglalkoztatás adóterheinek csökkentése azonban, amelynek jelentős részét minden munkavállaló tekintetében érvényesítik, és a fűtési támogatás, amelyben minden háztartás részesül, nem tűnik kellően célzottnak. Emellett az ösztönzés egy része, ideértve a beruházási csomagokat és a munkaerőköltségek csökkentését is, viszonylag későn érkezik ahhoz, hogy a válság közvetlen hatását enyhíteni tudja. Végül meg kell állapítani, hogy az ösztönző tartós jellegű részét (a GDP 0,1 %-a 2009-ben és 0,3 %-a 2010-ben), így különösen a foglalkoztatás adóterheinek csökkentését ellensúlyozó intézkedéseket még a későbbi évekre sem terveznek. A csomagok tartalmaznak szűk körű strukturális intézkedéseket, így például az aktív munkaerő-piaci politikák javítását, a foglalkoztatás adóterheinek további csökkentését és a kutatás-fejlesztés támogatását, amelyek bizonyos mértékig enyhítik a potenciális növekedés csökkenését és így – egyes termékpiaci reformokkal együtt – a gazdaság hosszú távú kihívásaira válaszolnak. Ezek az intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és a Tanács által április 28-án elfogadott lisszaboni strukturális reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. A gazdaságélénkítő csomagokban foglalt strukturális intézkedések üdvözlendőek, de nem tűnnek kellően átfogónak ahhoz, hogy hatékonyan kezeljék a hosszabb távú kihívásokat, például az államháztartás fenntarthatóságát és a munkaerőpiac hatékonyságát illetően.

| (13) | A strukturális egyenleg változásával mért költségvetési irányvonal a költségvetési tervek kockázatait is figyelembe véve 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban expanzív. Ez részben a belga kormánynak az európai gazdaságélénkítési tervre adott válaszát tükrözi. Ezt követően a program 2010-re és 2011-re nagyjából semleges, 2012-től pedig restriktív költségvetési irányvonalat tervez. Míg a 2010-től kezdődő időszak tekintetében az irányvonal értékelését jelentősen megnehezítette egyes információk hiánya a programból, úgy tűnik, hogy a költségvetési célokhoz jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak, többek között abból kifolyólag, hogy a célokat nem támasztja alá a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett középtávú költségvetési stratégia. Ennek eredményeként a költségvetési irányvonal 2011-ig valószínűleg expanzív marad, és ezt követően legjobb esetben is csak semleges lesz. A program csak 2012-re irányozza elő a referenciaérték alatti államháztartási hiányhoz való visszatérést. Emellett az ilyen pálya az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához kapcsolódó kockázatok – így az államadósság rendkívül magas szintje, amely ezenkívül a programidőszak alatt nem közelít megfelelő mértékben a referenciaértékhez, és a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedések nyomán keletkezett jelentős függő kötelezettségek – fényében nem tűnik megfelelőnek. |
| --- | --- |

(13)

A strukturális egyenleg változásával mért költségvetési irányvonal a költségvetési tervek kockázatait is figyelembe véve 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban expanzív. Ez részben a belga kormánynak az európai gazdaságélénkítési tervre adott válaszát tükrözi. Ezt követően a program 2010-re és 2011-re nagyjából semleges, 2012-től pedig restriktív költségvetési irányvonalat tervez. Míg a 2010-től kezdődő időszak tekintetében az irányvonal értékelését jelentősen megnehezítette egyes információk hiánya a programból, úgy tűnik, hogy a költségvetési célokhoz jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak, többek között abból kifolyólag, hogy a célokat nem támasztja alá a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett középtávú költségvetési stratégia. Ennek eredményeként a költségvetési irányvonal 2011-ig valószínűleg expanzív marad, és ezt követően legjobb esetben is csak semleges lesz. A program csak 2012-re irányozza elő a referenciaérték alatti államháztartási hiányhoz való visszatérést. Emellett az ilyen pálya az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához kapcsolódó kockázatok – így az államadósság rendkívül magas szintje, amely ezenkívül a programidőszak alatt nem közelít megfelelő mértékben a referenciaértékhez, és a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedések nyomán keletkezett jelentős függő kötelezettségek – fényében nem tűnik megfelelőnek.

| (14) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, az aktualizált program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében jelentős hiányosságokat mutat (4), annak ellenére, hogy a hivatalos határidő után négy hónappal nyújtották be. Ezek a hiányosságok jelentősen akadályozták a Tanácsot a program – különösen a középtávú költségvetési stratégia – értékelésében. |
| --- | --- |

(14)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, az aktualizált program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében jelentős hiányosságokat mutat (4), annak ellenére, hogy a hivatalos határidő után négy hónappal nyújtották be. Ezek a hiányosságok jelentősen akadályozták a Tanácsot a program – különösen a középtávú költségvetési stratégia – értékelésében.

| (15) | Általános következtetésként megállapítható, hogy a belga államháztartást, amely a magas államadósság-hányadra tekintettel viszonylag kedvezőtlen helyzetből indult, érinti a gazdasági visszaesés. A költségvetési irányvonal 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – helyesen – expanzív. Ez különösen az államadósság magas szintje következtében korlátozott költségvetési ösztönzőket tükrözi. Az államháztartási egyenleg 2009-ben meghaladja a GDP 3 %-ának megfelelő hiány-referenciaértéket. Ugyanakkor a GDP-arányos államadósság, amely 2008-ban ismét emelkedni kezdett a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedések következtében, várhatóan tartja e felfelé irányuló tendenciát. Ez az 1993-as 134 %-ról a 2007-es 84 %-ra való szembetűnő csökkenést követi. Az aktualizált programban foglalt konszolidációs pálya célja az államháztartási hiányok fokozatos csökkentése és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. Egyes kulcsfontosságú információk – így például a kiadások és a bevételek arányának – hiánya a programból jelentősen akadályozta a programban szereplő hiány- és adósságcélok hitelességének értékelését. E célok alátámasztásának hiánya arra utal, hogy azokat nem támasztja alá a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett, jól megalapozott középtávú költségvetési stratégia. A pályához – a kedvező makrogazdasági feltételezések és a megalapozó intézkedések hiányából eredően – a teljes programidőszak során egyértelműen jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak. Emellett a programból – az adósságdinamika és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának fényében is – hiányzik a gazdasági helyzet javulásával a hiány határozott megszüntetésére való ambíció. |
| --- | --- |

(15)

Általános következtetésként megállapítható, hogy a belga államháztartást, amely a magas államadósság-hányadra tekintettel viszonylag kedvezőtlen helyzetből indult, érinti a gazdasági visszaesés. A költségvetési irányvonal 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban – helyesen – expanzív. Ez különösen az államadósság magas szintje következtében korlátozott költségvetési ösztönzőket tükrözi. Az államháztartási egyenleg 2009-ben meghaladja a GDP 3 %-ának megfelelő hiány-referenciaértéket. Ugyanakkor a GDP-arányos államadósság, amely 2008-ban ismét emelkedni kezdett a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedések következtében, várhatóan tartja e felfelé irányuló tendenciát. Ez az 1993-as 134 %-ról a 2007-es 84 %-ra való szembetűnő csökkenést követi. Az aktualizált programban foglalt konszolidációs pálya célja az államháztartási hiányok fokozatos csökkentése és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. Egyes kulcsfontosságú információk – így például a kiadások és a bevételek arányának – hiánya a programból jelentősen akadályozta a programban szereplő hiány- és adósságcélok hitelességének értékelését. E célok alátámasztásának hiánya arra utal, hogy azokat nem támasztja alá a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett, jól megalapozott középtávú költségvetési stratégia. A pályához – a kedvező makrogazdasági feltételezések és a megalapozó intézkedések hiányából eredően – a teljes programidőszak során egyértelműen jelentős lefelé mutató kockázatok kapcsolódnak. Emellett a programból – az adósságdinamika és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának fényében is – hiányzik a gazdasági helyzet javulásával a hiány határozott megszüntetésére való ambíció.

A fenti értékelés alapján Belgiumot felkérik arra, hogy:

| i. | legkésőbb szeptember 20-ig nyújtsa be a program kiegészítését, amely jól megalapozott középtávú költségvetési stratégiát tartalmaz, valamint javítsa a magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek való megfelelést, különösen a kötelező adatokat illetően; |
| --- | --- |

i.

legkésőbb szeptember 20-ig nyújtsa be a program kiegészítését, amely jól megalapozott középtávú költségvetési stratégiát tartalmaz, valamint javítsa a magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek való megfelelést, különösen a kötelező adatokat illetően;

| ii. | a tervezettnek megfelelően az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban hajtsa végre az ösztönző intézkedéseket, ugyanakkor 2009-ben kerülje el a strukturális egyenleg további romlását, továbbá 2010-től, amikorra a gazdasági helyzet javulása várható, térjen vissza a költségvetési konszolidációhoz, majd 2011-ben gyorsítsa fel a strukturális konszolidációs erőfeszítést; |
| --- | --- |

ii.

a tervezettnek megfelelően az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban hajtsa végre az ösztönző intézkedéseket, ugyanakkor 2009-ben kerülje el a strukturális egyenleg további romlását, továbbá 2010-től, amikorra a gazdasági helyzet javulása várható, térjen vissza a költségvetési konszolidációhoz, majd 2011-ben gyorsítsa fel a strukturális konszolidációs erőfeszítést;

| iii. | kötelező többéves kiadási korlátokat és a különböző kormányzati szintek közötti költségvetési megállapodásokat magában foglaló szigorúbb költségvetési keret elfogadásával javítsa az államháztartás minőségét, ideértve a költségvetési célok betartásának biztosítását szolgáló végrehajtási mechanizmusok létesítését is; |
| --- | --- |

iii.

kötelező többéves kiadási korlátokat és a különböző kormányzati szintek közötti költségvetési megállapodásokat magában foglaló szigorúbb költségvetési keret elfogadásával javítsa az államháztartás minőségét, ideértve a költségvetési célok betartásának biztosítását szolgáló végrehajtási mechanizmusok létesítését is;

| iv. | a költségvetési konszolidációs erőfeszítéseken túl a potenciális növekedés erősítése céljából valósítsa meg a társadalombiztosítási rendszer, a munkaerőpiac és az egyes termékpiacok strukturális reformját, növelje a foglalkoztatási rátát és csökkentse az idősödés költségvetési hatásait az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

iv.

a költségvetési konszolidációs erőfeszítéseken túl a potenciális növekedés erősítése céljából valósítsa meg a társadalombiztosítási rendszer, a munkaerőpiac és az egyes termékpiacok strukturális reformját, növelje a foglalkoztatási rátát és csökkentse az idősödés költségvetési hatásait az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | SP 2009. április | 2,8 | 1,1 | -1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 2,8 | 1,2 | -3,5 | -0,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. | n.a. |
| HICP-infláció (%) | SP 2009. április | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| BIZ 2009. tavasz | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | n.a. | n.a. |
| Kibocsátási rés (5) (a potenciális GDP %-ában) | SP 2009. április | 2,3 | 1,5 | -1,9 | -2,7 | -1,9 | -1,2 | -0,6 |
| BIZ 2009. (6) tavasz | 2,5 | 1,9 | -2,6 | -3,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 0,3 | -0,1 | -0,4 | -0,5 | -0,8 | n.a. | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| BIZ 2009. tavasz | 2,1 | -2,1 | -2,5 | -2,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási bevétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| BIZ 2009. tavasz | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | n.a. | n.a. |
| Államháztartási kiadás (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| BIZ 2009. tavasz | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -0,2 | -1,2 | -3,4 | -4,0 | -3,4 | -2,6 | -1,5 |
| BIZ 2009. tavasz | -0,2 | -1,2 | -4,5 | -6,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | -0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | n.a. | n.a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 3,6 | 2,5 | 0,4 | -0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| BIZ 2009. tavasz | 3,6 | 2,5 | -0,6 | -2,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | n.a. | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,5 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,6 | -2,2 | -3,1 | -4,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | -0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.a. | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,3 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,5 | -2,2 | -3,2 | -4,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | -0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.a. | n.a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| BIZ 2009. tavasz | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2008. április | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 | n.a. | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP (%-os változás)

SP 2009. április

2,8

1,1

-1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

BIZ 2009. tavasz

2,8

1,2

-3,5

-0,2

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

n.a.

n.a.

HICP-infláció (%)

SP 2009. április

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

BIZ 2009. tavasz

1,8

4,5

0,3

1,2

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

n.a.

n.a.

Kibocsátási rés (5) (a potenciális GDP %-ában)

SP 2009. április

2,3

1,5

-1,9

-2,7

-1,9

-1,2

-0,6

BIZ 2009. (6) tavasz

2,5

1,9

-2,6

-3,8

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

0,3

-0,1

-0,4

-0,5

-0,8

n.a.

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

BIZ 2009. tavasz

2,1

-2,1

-2,5

-2,6

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási bevétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

48,1

48,6

48,2

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

BIZ 2009. tavasz

48,1

48,6

48,4

48,2

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

n.a.

n.a.

Államháztartási kiadás (a GDP %-ában)

SP 2009. április

48,3

49,8

51,6

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

BIZ 2009. tavasz

48,3

49,8

52,9

54,3

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-0,2

-1,2

-3,4

-4,0

-3,4

-2,6

-1,5

BIZ 2009. tavasz

-0,2

-1,2

-4,5

-6,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

-0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

n.a.

n.a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

3,6

2,5

0,4

-0,1

0,6

1,5

2,5

BIZ 2009. tavasz

3,6

2,5

-0,6

-2,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

n.a.

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,5

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

BIZ 2009. tavasz

-1,6

-2,2

-3,1

-4,0

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

-0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

n.a.

n.a.

Strukturális egyenleg (7) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,3

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

BIZ 2009. tavasz

-1,5

-2,2

-3,2

-4,0

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

-0,3

0

0,5

1,0

1,4

n.a.

n.a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

SP 2009. április

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

BIZ 2009. tavasz

84,0

89,6

95,7

100,9

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2008. április

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

n.a.

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzését és más, azóta elérhetővé vált információkat is figyelembe vesz.

(3)  2005 kivételével, amikor a hiány a GDP 2,7 %-át tette ki annak következtében, hogy a kormány átvállalta a nemzeti vasúttársaság adósságait.

(4)  Az ágazati egyenlegekre, valamint a költségvetési célok bevételek és kiadások közötti és a különböző kormányzati szintek közötti bontására vonatkozó adatokat a 2010 utáni időszak tekintetében nem bocsátották rendelkezésre.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 1,9 %-os, 1,7 %-os, 1,0 %-os és 1,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program alapján 2007-ben a GDP 0,2 %-át teszik ki és hiánynövelők, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint 2007-ben a GDP 0,1 %-át teszik ki, hiánynövelők, és a GDP 0,1 %-át 2009-ben és hiánycsökkentők.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/7

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. július 7.)

Ausztria 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

2009/C 166/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Ausztria 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Ausztria 2008–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A pénzügyi világválság közvetlen hatása Ausztriára viszonylag mérsékelt, bár a pénzügyi ágazat jelentős nyereségcsökkenést szenvedett el, különösen a bankok 2008-as külföldi, közép- és kelet-európai tevékenysége terén. Kicsi és erősen exportorientált gazdaságként Ausztriát elsősorban a nemzetközi kereskedelemben mutatkozó – és 2009-ben a külföldi kereslet csökkenéséhez vezető – visszaesésen keresztül érinti a globális recesszió. Előreláthatólag a feldolgozóipar lesz a leginkább érintett, mivel a termékexport várhatóan meredeken csökken majd, ami magával húzza az állóeszközökbe történő magánberuházásokat is. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP 2009-ben 4 %-kal csökken, amelyet 2010-ben stagnálás követ majd. A munkanélküliség emelkedését eddig a túlmunka csökkentése és a rövidített munkaidők igénybevétele korlátok között tartotta, de ahogy a gazdaság recesszióba süllyed, a munkanélküliségi ráta is meredeken emelkedni fog, a 2008-as 3,8 %-ról 2010-ben 7 %-ra. Ennek eredményeképpen Ausztria államháztartását jelentősen megterheli majd az államháztartási bevételek nagymértékű csökkenése és a felmerülő többletkiadások, amelyeket az automatikus stabilizátorok működése (2009-ben hozzávetőlegesen a GDP 2,25 %-a), valamint a gazdasági tevékenység és a háztartások bevételeinek szinten tartása és a pénzügyi piacok stabilizálása érdekében hozott diszkrecionális intézkedések (2009-ben hozzávetőlegesen a GDP 1,25 %-a) okoznak. |
| --- | --- |

(2)

A pénzügyi világválság közvetlen hatása Ausztriára viszonylag mérsékelt, bár a pénzügyi ágazat jelentős nyereségcsökkenést szenvedett el, különösen a bankok 2008-as külföldi, közép- és kelet-európai tevékenysége terén. Kicsi és erősen exportorientált gazdaságként Ausztriát elsősorban a nemzetközi kereskedelemben mutatkozó – és 2009-ben a külföldi kereslet csökkenéséhez vezető – visszaesésen keresztül érinti a globális recesszió. Előreláthatólag a feldolgozóipar lesz a leginkább érintett, mivel a termékexport várhatóan meredeken csökken majd, ami magával húzza az állóeszközökbe történő magánberuházásokat is. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP 2009-ben 4 %-kal csökken, amelyet 2010-ben stagnálás követ majd. A munkanélküliség emelkedését eddig a túlmunka csökkentése és a rövidített munkaidők igénybevétele korlátok között tartotta, de ahogy a gazdaság recesszióba süllyed, a munkanélküliségi ráta is meredeken emelkedni fog, a 2008-as 3,8 %-ról 2010-ben 7 %-ra. Ennek eredményeképpen Ausztria államháztartását jelentősen megterheli majd az államháztartási bevételek nagymértékű csökkenése és a felmerülő többletkiadások, amelyeket az automatikus stabilizátorok működése (2009-ben hozzávetőlegesen a GDP 2,25 %-a), valamint a gazdasági tevékenység és a háztartások bevételeinek szinten tartása és a pénzügyi piacok stabilizálása érdekében hozott diszkrecionális intézkedések (2009-ben hozzávetőlegesen a GDP 1,25 %-a) okoznak.

| (3) | A 2009. áprilisi stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 1,8 %-ról 2009-ben - 2,2 %-ra esik vissza, majd a programidőszak 2013-as végéig átlagosan 1,6 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik (2), ez a forgatókönyv kifejezetten kedvező növekedési feltételezésekre épül. Így elsősorban a program 2009-re szóló, exportra és bruttó állóeszköz-felhalmozásra vonatkozó feltételezései határozottan optimistának tekinthetők. 2010-től az előrejelzések szerint gyors fellendülés várható, amelynek eredményeként a reál-GDP már 2011-ben növekedésnek indulhat. A program inflációs előrejelzései, amelyek értelmében 2009-ben 0,6 %-os, 2010-ben 1,1 %-os infláció várható, valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

(3)

A 2009. áprilisi stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 1,8 %-ról 2009-ben - 2,2 %-ra esik vissza, majd a programidőszak 2013-as végéig átlagosan 1,6 %-ra erősödik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik (2), ez a forgatókönyv kifejezetten kedvező növekedési feltételezésekre épül. Így elsősorban a program 2009-re szóló, exportra és bruttó állóeszköz-felhalmozásra vonatkozó feltételezései határozottan optimistának tekinthetők. 2010-től az előrejelzések szerint gyors fellendülés várható, amelynek eredményeként a reál-GDP már 2011-ben növekedésnek indulhat. A program inflációs előrejelzései, amelyek értelmében 2009-ben 0,6 %-os, 2010-ben 1,1 %-os infláció várható, valószerűnek tűnnek.

| (4) | 2008-ban az államháztartási hiány a GDP 0,4 %-át tette ki, azaz valamivel alacsonyabb volt, mint a stabilitási program előző változatában foglalt 0,6 %-os cél. A bevételek vártnál magasabb szintje főként a 2007-ről áthúzódó hatás következménye volt. E többletbevétel több, mint ellensúlyozta a háztartások vásárlóerejének a magasabb infláció következtében bekövetkező csökkenésének megállítását célzó új szakpolitikai intézkedések – így például az alacsony keresettel rendelkezők tekintetében bevezetett alacsonyabb társadalombiztosítási járulékok, valamint a magasabb szociális juttatások, ideértve a nyugellátásra fordított magasabb kiadásokat és energiaköltség-támogatásokat is – költségeit. Ennek következtében a GDP-arányos kiadások körülbelül 0,5 százalékponttal meghaladták a várakozásokat. Összességében véve a 2008-as költségvetési egyenleget csak mérsékelten érintették a gazdasági környezetben bekövetkező drámai változások – mind a bevételkiesések, mind a kormányzat stabilizációs intézkedései lényegében 2009-től fejtik majd ki hatásukat. |
| --- | --- |

(4)

2008-ban az államháztartási hiány a GDP 0,4 %-át tette ki, azaz valamivel alacsonyabb volt, mint a stabilitási program előző változatában foglalt 0,6 %-os cél. A bevételek vártnál magasabb szintje főként a 2007-ről áthúzódó hatás következménye volt. E többletbevétel több, mint ellensúlyozta a háztartások vásárlóerejének a magasabb infláció következtében bekövetkező csökkenésének megállítását célzó új szakpolitikai intézkedések – így például az alacsony keresettel rendelkezők tekintetében bevezetett alacsonyabb társadalombiztosítási járulékok, valamint a magasabb szociális juttatások, ideértve a nyugellátásra fordított magasabb kiadásokat és energiaköltség-támogatásokat is – költségeit. Ennek következtében a GDP-arányos kiadások körülbelül 0,5 százalékponttal meghaladták a várakozásokat. Összességében véve a 2008-as költségvetési egyenleget csak mérsékelten érintették a gazdasági környezetben bekövetkező drámai változások – mind a bevételkiesések, mind a kormányzat stabilizációs intézkedései lényegében 2009-től fejtik majd ki hatásukat.

| (5) | Az aktualizált stabilitási program 2009-re a GDP 3,5 %-át kitevő államháztartási hiányt tűz ki célul, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő, a GDP 4,2 %-át kitevő várható hiánnyal szemben. A kormány jelentős diszkrecionális költségvetési ellensúlyozó intézkedéseket tett, a GDP 1,4–1,7 %-ának megfelelő nagyságrendben (3). Ezen intézkedések némelyikét már 2008-ban meghozták, a növekvő inflációra tekintettel a háztartások vásárlóerejének védelme érdekében, azonban nagy részük 2009-ben és 2010-ben is hatályban marad (a GDP 0,4 %-a). A diszkrecionális intézkedések mellett az automatikus stabilizátorok is működni fognak, 2009-ben és 2010-ben a GDP 1,75 %-ának, illetőleg 0,25 %-ának (4) megfelelő bővülést jelentő hatással. Ezenkívül az állami tulajdonban lévő vállalkozások által megvalósított, költségvetésen kívüli építési beruházási projektek előrehozása a GDP további 0,25 %-át teheti ki. A strukturális egyenleg csökkenéséből ítélve a költségvetési irányvonal expanzív. |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizált stabilitási program 2009-re a GDP 3,5 %-át kitevő államháztartási hiányt tűz ki célul, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő, a GDP 4,2 %-át kitevő várható hiánnyal szemben. A kormány jelentős diszkrecionális költségvetési ellensúlyozó intézkedéseket tett, a GDP 1,4–1,7 %-ának megfelelő nagyságrendben (3). Ezen intézkedések némelyikét már 2008-ban meghozták, a növekvő inflációra tekintettel a háztartások vásárlóerejének védelme érdekében, azonban nagy részük 2009-ben és 2010-ben is hatályban marad (a GDP 0,4 %-a). A diszkrecionális intézkedések mellett az automatikus stabilizátorok is működni fognak, 2009-ben és 2010-ben a GDP 1,75 %-ának, illetőleg 0,25 %-ának (4) megfelelő bővülést jelentő hatással. Ezenkívül az állami tulajdonban lévő vállalkozások által megvalósított, költségvetésen kívüli építési beruházási projektek előrehozása a GDP további 0,25 %-át teheti ki. A strukturális egyenleg csökkenéséből ítélve a költségvetési irányvonal expanzív.

| (6) | Ausztria középtávú költségvetési célkitűzése kiegyensúlyozott költségvetés elérésére irányul, amely egy átfogóbb, három pilléren nyugvó – állami beruházási programokat és a közigazgatás strukturális reformját is magában foglaló – költségvetési stratégia részét képezi. A program aktualizált változata szerint az államháztartási hiány 2010-ben tovább bővül a GDP 4,7 %-ára, és 2012-ig ezen a szinten marad. 2013-ban a hiány várhatóan kismértékben csökken, a GDP 3,9 %-ára. A középtávú célkitűzés így a programidőszak alatt nem valósul meg. A válságra válaszul elfogadott költségvetési ösztönzők következtében a GDP-arányos kiadások 2008 és 2010 között 2,6 százalékponttal nőnek. Ugyanakkor a GDP-arányos bevételek előreláthatólag 1,7 százalékponttal csökkennek a diszkrecionális adócsökkentések és az adóalap ciklikus erodálódása következtében. A strukturális egyenleg (vagyis a Bizottság szolgálatai által a közösen megállapított módszertan használatával a program adatai alapján újraszámított, ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes egyenleg) 2009-ben várhatóan a GDP 3 %-ára, 2010 és 2012 között pedig körülbelül 4 %-ára bővül. A gazdaságélénkítési programban szereplő intézkedések jelentős része tartós lesz, így a válságra válaszul elfogadott politikák visszafordíthatósága nem biztosított. A bruttó államadósság aránya, amely 2008-ban a GDP 62,5 % áról indult, 2013-ig várhatóan 16 százalékponttal emelkedik. Az államháztartási hiány növekedése és a GDP-növekedés visszaesése mellett a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló intézkedéseket tükröző jelentős adósságállomány-alkalmazkodás is hozzájárul az adósságráta növekedéséhez. |
| --- | --- |

(6)

Ausztria középtávú költségvetési célkitűzése kiegyensúlyozott költségvetés elérésére irányul, amely egy átfogóbb, három pilléren nyugvó – állami beruházási programokat és a közigazgatás strukturális reformját is magában foglaló – költségvetési stratégia részét képezi. A program aktualizált változata szerint az államháztartási hiány 2010-ben tovább bővül a GDP 4,7 %-ára, és 2012-ig ezen a szinten marad. 2013-ban a hiány várhatóan kismértékben csökken, a GDP 3,9 %-ára. A középtávú célkitűzés így a programidőszak alatt nem valósul meg. A válságra válaszul elfogadott költségvetési ösztönzők következtében a GDP-arányos kiadások 2008 és 2010 között 2,6 százalékponttal nőnek. Ugyanakkor a GDP-arányos bevételek előreláthatólag 1,7 százalékponttal csökkennek a diszkrecionális adócsökkentések és az adóalap ciklikus erodálódása következtében. A strukturális egyenleg (vagyis a Bizottság szolgálatai által a közösen megállapított módszertan használatával a program adatai alapján újraszámított, ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes egyenleg) 2009-ben várhatóan a GDP 3 %-ára, 2010 és 2012 között pedig körülbelül 4 %-ára bővül. A gazdaságélénkítési programban szereplő intézkedések jelentős része tartós lesz, így a válságra válaszul elfogadott politikák visszafordíthatósága nem biztosított. A bruttó államadósság aránya, amely 2008-ban a GDP 62,5 % áról indult, 2013-ig várhatóan 16 százalékponttal emelkedik. Az államháztartási hiány növekedése és a GDP-növekedés visszaesése mellett a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló intézkedéseket tükröző jelentős adósságállomány-alkalmazkodás is hozzájárul az adósságráta növekedéséhez.

| (7) | A költségvetési eredményekhez jelentős alsóági kockázatok kapcsolódnak. Először is, az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyv határozottan kedvező növekedési feltételezéseit jelentős bizonytalanság övezi a pénzügyi válság időtartama, kiterjedése és makrogazdasági hatása tekintetében. Ezért a bevételekre vonatkozó előrejelzések optimistának tűnnek. Emellett a pénzügyi ágazatba és a pénzügyi piacba irányuló állami intervenció szintén a programban előirányzottnál magasabb hiány és/vagy adósságszint kockázatát hordozza. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési eredményekhez jelentős alsóági kockázatok kapcsolódnak. Először is, az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyv határozottan kedvező növekedési feltételezéseit jelentős bizonytalanság övezi a pénzügyi válság időtartama, kiterjedése és makrogazdasági hatása tekintetében. Ezért a bevételekre vonatkozó előrejelzések optimistának tűnnek. Emellett a pénzügyi ágazatba és a pénzügyi piacba irányuló állami intervenció szintén a programban előirányzottnál magasabb hiány és/vagy adósságszint kockázatát hordozza.

| (8) | A népesség idősödésének hosszú távú költségvetési hatása Ausztriában kisebb az uniós átlagnál, a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint hosszú távon csak kismértékben emelkednek. A program előrejelzései szerint az előző programváltozat kiindulási helyzeténél gyengébb 2008-as költségvetési egyenleg súlyosbítja a népesség idősödésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget vennénk kiindulópontként, a fenntarthatósági rés lényegesen tágulna. Emellett a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tovább romlana, ha a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló programokból eredő fent említett kockázatok megvalósulnának, annyiban amennyiben az állami támogatás költségei nem térülnek meg a jövőben. A magas elsődleges többletek elérése és a tényleges nyugdíjkorhatár emelésére irányuló intézkedések középtávon hozzájárulhatnak az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg közepes szintű kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

A népesség idősödésének hosszú távú költségvetési hatása Ausztriában kisebb az uniós átlagnál, a GDP-hez viszonyított nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint hosszú távon csak kismértékben emelkednek. A program előrejelzései szerint az előző programváltozat kiindulási helyzeténél gyengébb 2008-as költségvetési egyenleg súlyosbítja a népesség idősödésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget vennénk kiindulópontként, a fenntarthatósági rés lényegesen tágulna. Emellett a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tovább romlana, ha a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló programokból eredő fent említett kockázatok megvalósulnának, annyiban amennyiben az állami támogatás költségei nem térülnek meg a jövőben. A magas elsődleges többletek elérése és a tényleges nyugdíjkorhatár emelésére irányuló intézkedések középtávon hozzájárulhatnak az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg közepes szintű kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | Az államháztartás és a költségvetési szabályok általánosan megbízható minősége ellenére Ausztria intézményi költségvetési keretének további javítására van szükség. Ausztria szövetségi költségvetési viszonyai – amelyeket a 2008–2013-as költségvetési kiegyenlítési törvény és a 2008-as nemzeti stabilitási paktum szabályoz – viszonylag összetettek és kevéssé átláthatóak a kormányzat három szintje között a feladatkörök terén mutatkozó átfedések, a közös igazgatás és közös finanszírozás következtében. A közkiadások számos területén ebből eredően meglévő hatékonyságnövelési lehetőséget ki kell használni, különösen az egészségügyi ellátás és az oktatás területén. Ebben az összefüggésben a 2009-es aktualizált program említi a költségvetési kiegyenlítési törvény, valamint az egészségügyi ellátórendszer és az idősgondozási rendszer további reformjával foglalkozó munkacsoportok létrehozását. Konkrét javaslatok azonban 2011 előtt nem várhatók. Ausztria szövetségi szinten a költségvetés jogi szabályozásának messzemenő reformjába kezdett, amikor 2009. január 1-jén négy egymást követő évre rögzített felső határokat tartalmazó új többéves költségvetési keret lépett hatályba (szövetségi költségvetési kerettörvény – Bundesfinanzrahmengesetz). A keret várhatóan segít megakadályozni a prociklikus kiadásokat és növeli az automatikus stabilizátorok hatékonyságát. 2013-tól kezdődően eredményalapú költségvetés-tervezés („teljesítmény-költségvetés”) bevezetését és az államháztartás elszámolási rendszerének modernizálását tervezik. |
| --- | --- |

(9)

Az államháztartás és a költségvetési szabályok általánosan megbízható minősége ellenére Ausztria intézményi költségvetési keretének további javítására van szükség. Ausztria szövetségi költségvetési viszonyai – amelyeket a 2008–2013-as költségvetési kiegyenlítési törvény és a 2008-as nemzeti stabilitási paktum szabályoz – viszonylag összetettek és kevéssé átláthatóak a kormányzat három szintje között a feladatkörök terén mutatkozó átfedések, a közös igazgatás és közös finanszírozás következtében. A közkiadások számos területén ebből eredően meglévő hatékonyságnövelési lehetőséget ki kell használni, különösen az egészségügyi ellátás és az oktatás területén. Ebben az összefüggésben a 2009-es aktualizált program említi a költségvetési kiegyenlítési törvény, valamint az egészségügyi ellátórendszer és az idősgondozási rendszer további reformjával foglalkozó munkacsoportok létrehozását. Konkrét javaslatok azonban 2011 előtt nem várhatók. Ausztria szövetségi szinten a költségvetés jogi szabályozásának messzemenő reformjába kezdett, amikor 2009. január 1-jén négy egymást követő évre rögzített felső határokat tartalmazó új többéves költségvetési keret lépett hatályba (szövetségi költségvetési kerettörvény – Bundesfinanzrahmengesetz). A keret várhatóan segít megakadályozni a prociklikus kiadásokat és növeli az automatikus stabilizátorok hatékonyságát. 2013-tól kezdődően eredményalapú költségvetés-tervezés („teljesítmény-költségvetés”) bevezetését és az államháztartás elszámolási rendszerének modernizálását tervezik.

| (10) | A pénzügyi piacok stabilizálása érdekében az osztrák hatóságok számos intézkedést fogadtak el, így többek között a magánszemélyek bankbetéteinek garantálását (ez 2009 végéig korlátlan összegig volt érvényes, ezt követően 100 000 EUR; a kis- és középvállalkozások betétei esetében a felső korlát 50 000 EUR). Takarék- és kölcsönszövetkezeteken keresztül, amelyek célja a jelzáloghitelekkel történő lakásfinanszírozás biztosítása, tovább ösztönözték a háztartásokat a megtakarításra (Bausparförderung). Az osztrák kormány 75 milliárd EUR (a GDP 27 %-a) összegig biztosítékokat nyújtott az újonnan alapított osztrák elszámolóbank (Oesterreichische Clearingbank AG, OeCAG) által nyújtott bankközi hitelek és kibocsátott kötvények, valamint a kereskedelmi bankok által kibocsátott kereskedelmi értékpapírok után. Végül a kormány 15 milliárd euróig terjedő összeget (a GDP 5,5 %-a) különített el a pénzügyi intézményeknek nyújtandó tőkeinjekciók céljára, amelyből május közepéig 6,4 milliárd eurót hagytak jóvá, de eddig csak 4,7 milliárd eurót hívtak le. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi piacok stabilizálása érdekében az osztrák hatóságok számos intézkedést fogadtak el, így többek között a magánszemélyek bankbetéteinek garantálását (ez 2009 végéig korlátlan összegig volt érvényes, ezt követően 100 000 EUR; a kis- és középvállalkozások betétei esetében a felső korlát 50 000 EUR). Takarék- és kölcsönszövetkezeteken keresztül, amelyek célja a jelzáloghitelekkel történő lakásfinanszírozás biztosítása, tovább ösztönözték a háztartásokat a megtakarításra (Bausparförderung). Az osztrák kormány 75 milliárd EUR (a GDP 27 %-a) összegig biztosítékokat nyújtott az újonnan alapított osztrák elszámolóbank (Oesterreichische Clearingbank AG, OeCAG) által nyújtott bankközi hitelek és kibocsátott kötvények, valamint a kereskedelmi bankok által kibocsátott kereskedelmi értékpapírok után. Végül a kormány 15 milliárd euróig terjedő összeget (a GDP 5,5 %-a) különített el a pénzügyi intézményeknek nyújtandó tőkeinjekciók céljára, amelyből május közepéig 6,4 milliárd eurót hagytak jóvá, de eddig csak 4,7 milliárd eurót hívtak le.

| (11) | A majdnem egyensúlyközeli 2008-as költségvetési egyenlegre és a külső egyensúlyhiány hiányára tekintettel az osztrák kormány által 2009-re és 2010-re elfogadott költségvetési ösztönzés a gazdaság visszaesésére adott megfelelő válasznak tekinthető. Az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban az osztrák gazdaságélénkítési csomagokat megfelelő időben vezették be, mivel az intézkedések nagy része 2009 első negyedévében hatályba lépett. Az elfogadott munkaerő-piaci intézkedések célja az elbocsátások korlátok között tartása és a szakképzés javítása. A korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkező vállalkozásoknak nyújtott támogatás főként költségvetésen kívüli formát ölt, kezességvállalások és támogatott kölcsönök formájában. Az ösztönzés nagy részét lakossági jövedelemtámogatások révén biztosítják, így a többletkiadások (a GDP 0,5 %-a körül) között az adókedvezmények (a GDP 1–1,5 %-a) a meghatározóak. A költségvetési intézkedések nettó költségvetési hatása 2009-ben és 2010-ben várhatóan a GDP 1,4 %-a, illetőleg 1,7 %-a lesz. Mivel a fellendülést szolgáló intézkedések nagy része (85 %) tartós lesz, a költségvetési ösztönzők visszafordíthatósága aggodalomra ad okot. Bár a közvetlen adók és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése (különösen az alacsony jövedelmű csoportok számára) összhangban áll a kormány azon hosszú távú célkitűzésével, amely a munkaerő magas adóterheinek csökkentésére és a munkába állás erőteljesebb ösztönzésére irányul, az államháztartási hiányt kezelni kell, mivel az aktualizált stabilitási program 2013 előtt nem jelez jelentős konszolidációt. Ezen ösztönző intézkedések közül néhány a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és az Európai Tanács tavaszi ülése által március 19-én jóváhagyott középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódik. Az intézkedések célja a növekedési potenciál (infrastruktúra és K+F beruházás) erősítése és a hosszú távú kihívások – többek között az éghajlatváltozás – kezelése az energiahatékonyságra és a csökkentett szén-dioxid-kibocsátásra való összpontosítással. |
| --- | --- |

(11)

A majdnem egyensúlyközeli 2008-as költségvetési egyenlegre és a külső egyensúlyhiány hiányára tekintettel az osztrák kormány által 2009-re és 2010-re elfogadott költségvetési ösztönzés a gazdaság visszaesésére adott megfelelő válasznak tekinthető. Az Európai Tanács által decemberben elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban az osztrák gazdaságélénkítési csomagokat megfelelő időben vezették be, mivel az intézkedések nagy része 2009 első negyedévében hatályba lépett. Az elfogadott munkaerő-piaci intézkedések célja az elbocsátások korlátok között tartása és a szakképzés javítása. A korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkező vállalkozásoknak nyújtott támogatás főként költségvetésen kívüli formát ölt, kezességvállalások és támogatott kölcsönök formájában. Az ösztönzés nagy részét lakossági jövedelemtámogatások révén biztosítják, így a többletkiadások (a GDP 0,5 %-a körül) között az adókedvezmények (a GDP 1–1,5 %-a) a meghatározóak. A költségvetési intézkedések nettó költségvetési hatása 2009-ben és 2010-ben várhatóan a GDP 1,4 %-a, illetőleg 1,7 %-a lesz. Mivel a fellendülést szolgáló intézkedések nagy része (85 %) tartós lesz, a költségvetési ösztönzők visszafordíthatósága aggodalomra ad okot. Bár a közvetlen adók és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése (különösen az alacsony jövedelmű csoportok számára) összhangban áll a kormány azon hosszú távú célkitűzésével, amely a munkaerő magas adóterheinek csökkentésére és a munkába állás erőteljesebb ösztönzésére irányul, az államháztartási hiányt kezelni kell, mivel az aktualizált stabilitási program 2013 előtt nem jelez jelentős konszolidációt. Ezen ösztönző intézkedések közül néhány a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és az Európai Tanács tavaszi ülése által március 19-én jóváhagyott középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódik. Az intézkedések célja a növekedési potenciál (infrastruktúra és K+F beruházás) erősítése és a hosszú távú kihívások – többek között az éghajlatváltozás – kezelése az energiahatékonyságra és a csökkentett szén-dioxid-kibocsátásra való összpontosítással.

| (12) | A 2009-ben és 2010-ben jellemző költségvetési expanzió után a program későbbi éveiben a költségvetési irányvonal nagyjából semlegesnek tekinthető, mivel a strukturális egyenleg 2011-2012-ben a tervek szerint csak kismértékben változik, 2013-ban pedig a GDP 0,5 %-ával javul. A hiány 2009 és 2013 között várhatóan jelentős mértékben meghaladja a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket, és a konszolidáció csak a programidőszak végén folytatódik. A program kijelenti, hogy „az osztrák kormány minden intézkedést megtesz, ami ahhoz szükséges, hogy 2012-re korrekciót érjen el” a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket tartósan meghaladó hiány elkerülése érdekében. Nincsenek azonban világosan meghatározott, a hiány 2013 előtti csökkentését biztosító intézkedések. Hasonlóképpen, az adósságráta várhatóan a teljes programidőszak alatt meghaladja majd a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, 2009-ben és 2010-ben az expanzív irányvonalat és az elfogadott stabilizációs intézkedések költségvetési hatásait tükröző emelkedő tendenciával. |
| --- | --- |

(12)

A 2009-ben és 2010-ben jellemző költségvetési expanzió után a program későbbi éveiben a költségvetési irányvonal nagyjából semlegesnek tekinthető, mivel a strukturális egyenleg 2011-2012-ben a tervek szerint csak kismértékben változik, 2013-ban pedig a GDP 0,5 %-ával javul. A hiány 2009 és 2013 között várhatóan jelentős mértékben meghaladja a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket, és a konszolidáció csak a programidőszak végén folytatódik. A program kijelenti, hogy „az osztrák kormány minden intézkedést megtesz, ami ahhoz szükséges, hogy 2012-re korrekciót érjen el” a GDP 3 %-át kitevő referenciaértéket tartósan meghaladó hiány elkerülése érdekében. Nincsenek azonban világosan meghatározott, a hiány 2013 előtti csökkentését biztosító intézkedések. Hasonlóképpen, az adósságráta várhatóan a teljes programidőszak alatt meghaladja majd a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, 2009-ben és 2010-ben az expanzív irányvonalat és az elfogadott stabilizációs intézkedések költségvetési hatásait tükröző emelkedő tendenciával.

| (13) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt adatot tartalmaz, a nem kötelező adatok tekintetében azonban részben hiányos (5). |
| --- | --- |

(13)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt adatot tartalmaz, a nem kötelező adatok tekintetében azonban részben hiányos (5).

Általános következtetésként megállapítható, hogy Ausztria 2009-ben és 2010-ben expanzív költségvetési politikát folytat majd; az elmúlt évek erőteljes gazdasági növekedésének és annak köszönhetően, hogy nincs külső egyensúlyhiány, az államháztartási hiány 2008-ban a GDP 0,5 %-ára csökkent, ami elegendő mozgásteret biztosított az osztrák kormánynak ahhoz, hogy a válságra válaszul jelentős költségvetési ösztönző csomagot vezessen be. A válasz időszerű, és a pénzügyi ágazatban mutatkozó nehézségekkel, valamint a gazdasági visszaesés mértékével és ütemével arányos volt. Ennek ellenére a hozott intézkedések csak részben állnak összhangban az európai gazdaságélénkítési terv általános elveivel, mivel nagy részük tartós jellegű. Ezért hiteles és hatékony stratégiára van szükség annak érdekében, hogy a költségvetési konszolidációt a válság enyhülésével folytatni lehessen. A stabilitási program szerint azonban (változatlan politika mellett) 2013 előtt nem várható a nettó állami hitelfelvétel csökkenése, bár az előrejelzések szerint a GDP növekedése már 2010-től megkezdődik. Ezenkívül, tekintettel a GDP-re vonatkozó kifejezetten kedvező feltételezésekre, a hatóságok költségvetési előrejelzéseihez jelentős alsóági kockázatok kapcsolódnak. A vállalkozások és kereskedelmi bankok támogatására irányuló programok közvetlen költségvetési hatásai a jelenlegi becslések szerint korlátozottak lesznek, mivel e programok jelentős része a költségvetésen kívül esik és kezességvállalás formáját ölti. Ha azonban a befagyott belföldi és külföldi hitelek száma nő, az államháztartás tovább fog romlani, mivel további kormányzati tőkeinjekciókra lesz szükség.

A fenti értékelés alapján Ausztriát felkérik arra, hogy:

| i. | hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül a 2009-re és 2010-re tervezett költségvetési politikát, beleértve az ösztönző intézkedéseket is, és a középtávú költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges jelentős költségvetési konszolidáció támogatása érdekében fordítsa vissza a költségvetési ösztönzőket, legkésőbb 2011-től kezdődően; |
| --- | --- |

i.

hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretén belül a 2009-re és 2010-re tervezett költségvetési politikát, beleértve az ösztönző intézkedéseket is, és a középtávú költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges jelentős költségvetési konszolidáció támogatása érdekében fordítsa vissza a költségvetési ösztönzőket, legkésőbb 2011-től kezdődően;

| ii. | támassza alá azon intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy a GDP 3 %-át kitevő referenciaérték alatti államháztartási hiányt érjen el; |
| --- | --- |

ii.

támassza alá azon intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy a GDP 3 %-át kitevő referenciaérték alatti államháztartási hiányt érjen el;

| iii. | a költségvetési fegyelemnek a kormányzat minden szintjén történő erősítése érdekében az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése révén javítsa tovább a költségvetési keretet, nevezetesen a kormányzat különböző szintjein a jogalkotási, igazgatási és finanszírozási feladatkörök összehangolásával. |
| --- | --- |

iii.

a költségvetési fegyelemnek a kormányzat minden szintjén történő erősítése érdekében az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése révén javítsa tovább a költségvetési keretet, nevezetesen a kormányzat különböző szintjein a jogalkotási, igazgatási és finanszírozási feladatkörök összehangolásával.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | SP 2009. április | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| BIZ 2009. tavasz | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| HICP infláció (%) | SP 2009. április | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| BIZ 2009. tavasz | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Kibocsátási rés (6) (a potenciális GDP %-ában) | SP 2009. április | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| BIZ 2009. tavasz (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| BIZ 2009. tavasz | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási bevétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási kiadás (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| BIZ 2009. tavasz | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| BIZ 2009. tavasz | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Strukturális egyenleg (8) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| BIZ 2009. tavasz | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| SP 2007. november | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Forrás:


  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP (%-os változás)

SP 2009. április

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

BIZ 2009. tavasz

3,1

1,8

-4,0

-0,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

3,4

2,4

2,5

2,5

n.a.

n.a.

n.a.

HICP infláció (%)

SP 2009. április

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

BIZ 2009. tavasz

2,2

3,2

0,5

1,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

1,9

2,0

2,0

2,0

n.a.

n.a.

n.a.

Kibocsátási rés (6) (a potenciális GDP %-ában)

SP 2009. április

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

BIZ 2009. tavasz (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

0,4

0,4

0,5

0,5

n.a.

n.a.

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

BIZ 2009. tavasz

3,3

3,3

2,7

2,4

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

3,5

3,7

3,7

3,7

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási bevétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

BIZ 2009. tavasz

48,0

48,2

47,4

46,7

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

47,4

47,5

47,3

47,4

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási kiadás (a GDP %-ában)

SP 2009. április

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

BIZ 2009. tavasz

48,5

48,6

51,6

52,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

48,3

48,1

47,7

47,2

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

BIZ 2009. tavasz

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

n.a.

n.a.

n.a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

BIZ 2009. tavasz

2,2

2,1

-1,1

-2,1

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

2,0

2,1

2,3

2,8

n.a.

n.a.

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

BIZ 2009. tavasz

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

Strukturális egyenleg (8) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

BIZ 2009. tavasz

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

SP 2009. április

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

BIZ 2009. tavasz

59,4

62,5

70,4

75,2

n.a.

n.a.

n.a.

SP 2007. november

59,9

58,4

57,0

55,4

n.a.

n.a.

n.a.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés elsősorban a Bizottság szolgálatainak 2009. januári előrejelzését veszi figyelembe, és amellett az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(3)  Emellett támogatást kínálnak a korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkező vállalkozásoknak is, főként kezességvállalások formájában, amelyek csak igénybevételük esetén járnak költségvetési hatással.

(4)  A Bizottság szolgálatai által a stabilitási programban szolgáltatott adatok alapján újraszámítva. A Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében adott becsléseihez képest mutatkozó eltérés az eltérő makrogazdasági forgatókönyvnek tulajdonítható (lásd a (2) és (3) bekezdést).

(5)  Így a program nem tartalmazza a külső feltételezések szintjét 2007-re. A nem kötelező adatok közül a külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás részletes kategóriái, az adósságállomány-alkalmazkodás részletes kategóriái és a hosszú távú fenntarthatóság egyes részletes tételei hiányoznak.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(7)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 1,8 %-os, 1,7 %-os, 1,3 %-os és 1,3 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. A legutóbbi programban és a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/12

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 166/03

2009. július 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak franciául nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5517 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5517 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/13

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. július 17.

2009/C 166/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4090 |
| JPY | Japán yen | 132,06 |
| DKK | Dán korona | 7,4453 |
| GBP | Angol font | 0,86530 |
| SEK | Svéd korona | 11,0476 |
| CHF | Svájci frank | 1,5193 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,9960 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,918 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 274,20 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7000 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3355 |
| RON | Román lej | 4,2475 |
| TRY | Török líra | 2,1525 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7621 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5734 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9198 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,1884 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0438 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 780,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,4140 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,6259 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3360 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 340,05 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0238 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,567 |
| RUB | Orosz rubel | 44,8010 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,991 |
| BRL | Brazil real | 2,7293 |
| MXN | Mexikói peso | 19,1765 |
| INR | Indiai rúpia | 68,6610 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4090

JPY

Japán yen

132,06

DKK

Dán korona

7,4453

GBP

Angol font

0,86530

SEK

Svéd korona

11,0476

CHF

Svájci frank

1,5193

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,9960

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,918

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

274,20

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7000

PLN

Lengyel zloty

4,3355

RON

Román lej

4,2475

TRY

Török líra

2,1525

AUD

Ausztrál dollár

1,7621

CAD

Kanadai dollár

1,5734

HKD

Hongkongi dollár

10,9198

NZD

Új-zélandi dollár

2,1884

SGD

Szingapúri dollár

2,0438

KRW

Dél-Koreai won

1 780,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,4140

CNY

Kínai renminbi

9,6259

HRK

Horvát kuna

7,3360

IDR

Indonéz rúpia

14 340,05

MYR

Maláj ringgit

5,0238

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,567

RUB

Orosz rubel

44,8010

THB

Thaiföldi baht

47,991

BRL

Brazil real

2,7293

MXN

Mexikói peso

19,1765

INR

Indiai rúpia

68,6610

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/14

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 30-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (1) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: Spanyolország

2009/C 166/05

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a WSPP árképzési elvei megfelelnek a COMP/C-3/37.792. sz. ügyben 2004. március 24-én hozott határozatban kifejtetteknek, tehát a jelen határozat alkalmazásában a Microsoft által meghatározott díjazási rendszer ésszerű értékelésének alapjául szolgálhatnak. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a WSPP árképzési elvei megfelelnek a COMP/C-3/37.792. sz. ügyben 2004. március 24-én hozott határozatban kifejtetteknek, tehát a jelen határozat alkalmazásában a Microsoft által meghatározott díjazási rendszer ésszerű értékelésének alapjául szolgálhatnak.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a WSPP árképzési elvekben foglalt három kritériumnak (a Microsoft saját termékei, innovációi és a hasonló technológiával való összehasonlítás) a határozatban szereplő értelmezése megfelel annak az értéknek, amelyet az interoperabilitási információ jelent a felhasználók számára, leszámítva azon „stratégiai értéket”, amely a Microsoftnak a kliens PC operációs rendszerek, illetve a munkacsoportszerverekre készült operációs rendszerek piacán képviselt piaci erejéből ered. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a WSPP árképzési elvekben foglalt három kritériumnak (a Microsoft saját termékei, innovációi és a hasonló technológiával való összehasonlítás) a határozatban szereplő értelmezése megfelel annak az értéknek, amelyet az interoperabilitási információ jelent a felhasználók számára, leszámítva azon „stratégiai értéket”, amely a Microsoftnak a kliens PC operációs rendszerek, illetve a munkacsoportszerverekre készült operációs rendszerek piacán képviselt piaci erejéből ered.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a Microsoft által a szabadalomhoz nem kötött megállapodások (No Patent Agreement) esetében alkalmazott, 2007. október 22. előtti díjazási rendszerek nem voltak ésszerűek a COMP/C-3/37.792. sz. ügyről szóló, 2004. március 24-i határozat 5. cikkének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a Microsoft által a szabadalomhoz nem kötött megállapodások (No Patent Agreement) esetében alkalmazott, 2007. október 22. előtti díjazási rendszerek nem voltak ésszerűek a COMP/C-3/37.792. sz. ügyről szóló, 2004. március 24-i határozat 5. cikkének a) pontja értelmében.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért abban, hogy az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság meghatározza a COMP/C-3/37.792 sz. ügyről szóló, 2004. március 24-i határozat 5. cikke a) pontjának való megfelelés elmulasztásáért a Microsoftra kiszabandó kényszerítő bírság végleges összegét. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért abban, hogy az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság meghatározza a COMP/C-3/37.792 sz. ügyről szóló, 2004. március 24-i határozat 5. cikke a) pontjának való megfelelés elmulasztásáért a Microsoftra kiszabandó kényszerítő bírság végleges összegét.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a határozat által érintett kötelezettségmulasztás tárgyidőszakával. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a határozat által érintett kötelezettségmulasztás tárgyidőszakával.

| 6. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/15

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. február 22-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/A.37.792 – Microsoft (2) ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: Spanyolország

2009/C 166/06

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért abban, hogy a Bizottság meghatározza az interoperabilitási információnak az érdekelt vállalkozások számára ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett történő hozzáférhetővé tételére irányuló, a 2004. március 24-i 2007/53/EK bizottsági határozat 5. cikkének a) pontja szerinti kötelezettségének elmulasztása miatt a Microsoftra kiszabandó kényszerítő bírság végleges összegét. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért abban, hogy a Bizottság meghatározza az interoperabilitási információnak az érdekelt vállalkozások számára ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett történő hozzáférhetővé tételére irányuló, a 2004. március 24-i 2007/53/EK bizottsági határozat 5. cikkének a) pontja szerinti kötelezettségének elmulasztása miatt a Microsoftra kiszabandó kényszerítő bírság végleges összegét.

| 2. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/16

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. és 16. cikkével összhangban)

2009/C 166/07

A határozattervezettel kapcsolatban az ügy során a következő észrevételek merültek fel:

A 24. cikk (1) bekezdése szerinti, a 2004. március 24-i végleges határozaton alapuló eljárás

2004. március 24-én a Bizottság elfogadta az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerint a Microsoft Corporationnal szemben folytatott eljárásról szóló 2007/53/EK határozatát (COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy, HL L 32., 2007.6.2., 23. o.)

Ebben a határozatban (a továbbiakban: határozat) a Bizottság többek között úgy találta, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét (a továbbiakban: 82. cikk), és az EGT-megállapodás 54. cikkét, amikor 1998 októberétől az említett határozat napjáig a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek forgalmazóitól megtagadta az interoperabilitásra vonatkozó információk nyújtását, amelyek segítségével azok képesek lennének ilyen termékek fejlesztésére és terjesztésére (1).

2005. november 10-én a Bizottság elfogadott egy, az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatot (a továbbiakban: a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat). E határozat 1. cikke elrendeli, hogy a „Microsoft Corporation biztosítja azt, hogy 2005. december 15-ig teljes mértékben megfelel a [...] határozat 5. cikkének a) és c) pontjaiban meghatározott kötelezettségeknek. A kötelezettségbetartás hiányában az említett naptól kezdődően napi 2 millió EUR kényszerítő bírságot vetnek ki a Microsoft Corporation-ra.”

A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat két olyan esetet azonosított, amelyben a Microsoft elmulasztotta a határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelést. Ezen eljárás kizárólag a Microsoftnak a határozat 5. cikkének a) pontja szerinti azon kötelezettségére vonatkozik, amelynek alapján a Microsoftnak az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy annak használatáért méltányos díjat kell felszámítania.

A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozaton alapuló, a 24. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás

A Bizottság elfogadta a 2006. július 12-én az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdése szerinti első határozatát (2) (a továbbiakban: a 24. cikk (2) bekezdése szerinti első határozat), amely a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatban a 2005. december 16. és 2006. június 20. közötti időszakra kirótt kényszerítő bírság végleges összegét 280,5 millió euróban határozta meg a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatban ismertetett kötelességmulasztás első aspektusára, azaz az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtásának Microsoft általi elmulasztására vonatkozóan.

A határozat 24. cikkének (2) bekezdésében megállapítottak szerint a Bizottság fenntartotta magának azt a lehetőséget, hogy meghatározza a kiszabott kényszerítő bírság végleges összegét a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatban előzetesen megállapított, 2005. december 16-tól fennálló kötelességmulasztás második aspektusára vonatkozóan, amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Microsoft az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy annak használatáért nem méltányos díjat számított fel (3).

E határozattervezet megállapítja azon kényszerítő bírság végleges összegét, amelyet a Microsoftra azon kötelezettségének elmulasztása miatt szabtak ki, amely szerint a Microsoftnak az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy annak használatáért méltányos összegű díjat kell felszámítania.

A Microsoft által tett intézkedések az 5. cikk a) pontjának való megfelelés érdekében és a Bizottság válasza

2004. május 27-től – amikor a Microsoft benyújtotta azon intézkedések első ismertetését, amelyeket a határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelés érdekében kívánt megtenni – a jelen időpontig a Bizottság és a Microsoft számos alkalommal lépett kapcsolatba egymással a határozatban említett méltányos díjfelszámítás tekintetében.

2004. október 29-i levelében a Microsoft kijelentette, hogy véleménye szerint a 2004. május 27-i levelében szereplő intézkedések leírásával teljesítette a határozat 5. cikkének d) pontja szerint a Microsoftra háruló kötelezettséget. A Microsoft továbbá két megállapodástervezetet is benyújtott, amelyeket a munkacsoport-szerver protokoll program részeként kívánt felajánlani (a továbbiakban: a 2004-es WSPP megállapodások).

Ezt követően számos alkalommal került sor kapcsolatfelvételre 2004 hátralévő részében és 2005 első felében, amikor a Bizottság a Microsofttól további magyarázatot és alátámasztó dokumentációt kért (ideértve az 1/2003/EK rendelet 18. cikke szerinti információkérést is); válaszként a Microsoft számos jelentést, indokolást és a 2004-es WSPP megállapodások felülvizsgált változatait nyújtotta be. A Bizottság továbbá felkérte a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a Microsoft által javasolt díjazás szintjeiről.

2005. július 28-i határozatában a Bizottság felügyeleti mechanizmust hozott létre azáltal, hogy rendelkezett egy felügyelő ügygondnok kijelöléséről, funkcióiról és kötelezettségeiről. Az ügygondnok szerepe, hogy segítse a Bizottságot a határozat betartásának ellenőrzésében (4). 2005. október 5-én a Bizottság a Microsoft által benyújtott négy szakértőt tartalmazó jegyzékből kiválasztott egy személyt felügyelő ügygondnoknak.

2005 augusztusa és decembere között a Microsoft benyújtotta a felülvizsgált WSPP megállapodásokat, valamint a WSPP megállapodásokban megszabott díjazási szinteket indokoló különböző jelentéseket.

2006. április 7-én a Bizottság a Microsoft rendelkezésére bocsátotta az ügygondnok értékelését, amely a 2005. december 15-én benyújtott, a Microsoft által a WSPP megállapodásokban megszabott díjazási szinteket indokoló anyagra vonatkozott (a továbbiakban: az ügygondnok 2006. márciusi innovációs jelentése).

Ennek eredményeként 2006 májusától 2006 novemberéig a Microsoft további válaszokat küldött az ügygondnok 2006. márciusi innovációs jelentésére, és több alkalommal benyújtotta a felülvizsgált WSPP megállapodásokat.

2007 februárjában az ügygondnok, valamint a TAEUS, a Bizottság külső tanácsadója különféle jelentéseket nyújtott be a Bizottsághoz. Az ügygondnok és a TAEUS által benyújtott jelentések fényében a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Microsoft még nem tett eleget a határozat 5. cikkének a) pontja szerinti azon kötelezettségének, amelynek alapján az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy annak használatáért méltányos díjat kell felszámítania.

A kifogásközlés

2007. március 1-jén a Bizottság kifogásközlést intézett a Microsofthoz (a továbbiakban: a kifogásközlés), és a Microsoftnak öt hét állt rendelkezésére a válaszadáshoz.

2007. március 9-én a Microsoft a kifogásközlésre adandó válasz határidejének meghosszabbítását kérte. E kérelmet 2007. március 15-én jóváhagytam, a határidőt 2007. április 23-ra módosítva. A Microsoft kellő időben válaszolt.

Az ügyirathoz való hozzáférés

A Microsoft 2007. március 2-án kérte az ügyirathoz való hozzáférést, amelyre 2007. március 5-én került sor bizottsági helyszínen.

2007. április 27-én a Microsoft benyújtotta a kifogásközlésre adott válaszának helyesbítését. A Microsoft 2007. május 9-én további hozzáférést kért az ügyirathoz.

2007. május 11-én a TAEUS, az ügygondnok és tanácsadói jelentéseket nyújtottak be a Microsoft kifogásközlésre adott válaszához csatolt szakértői jelentésére vonatkozóan; a Microsoft számára 2007. május 14-én hozzáférést biztosítottak e jelentésekhez, valamint a harmadik feleknek a kifogásközlésre és a kifogásközlésre adott válaszra vonatkozó észrevételeihez.

2007. május 16-án a Microsoft további hozzáférést kért az ügyirathoz, amelyet 2007. május 23-án hagytak jóvá.

2007. május 21-én a Microsoft benyújtotta a felülvizsgált WSPP megállapodásokat, amelyek magukban foglalták a felülvizsgált jogdíjtáblázatot is (a továbbiakban: a 2007. május 21-i díjazási rendszer). A Microsoft kijelentette, hogy „immár hivatalosan is bevezeti az alacsonyabb árakat” a határozat elfogadásának időpontjától kezdődően érvényes, visszamenőleges hatállyal.

A Microsoft 2007. június 1-jén benyújtotta a kifogásközlésre adott kiegészítő választ, 2007. június 8-án pedig a további műszaki értékelést.

Az eljárás során a Microsoft többször kérte egyrészt a Bizottság, másrészt az ügygondnok, illetve a bizottsági szakértők között zajlott levelezéshez való hozzáférést.

A Bizottság megítélése szerint belső dokumentumokról van szó.

A Microsoftnak a felügyelő ügygondnokkal és a Bizottság külső szakértőivel folytatott levelezéshez való hozzáférés iránti kérését már azon állítást érintő eljárás során elutasítottam, amely szerint a Microsoft elmulasztotta az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtását (vö: a meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügyben, 2006.7.3., 6. o.). E levelezést belső levelezésnek tekintettem.

Ugyanakkor alaposan megvizsgáltam, hogy vajon a levelezés egyes részleteihez való hozzáférés szükséges lehet-e a módszertan megértéséhez, vagy az ügygondnok jelentésének megfelelő műszaki ellenőrzéséhez, vagy másként elengedhetetlen-e a Microsoft védelméhez. A Microsoft aggodalmaira adott válaszként megvizsgáltam az ügygondnok és a TAEUS, valamint a Bizottság között a vonatkozó időszakban (2006. november 10. és 2007. május 22. között) folytatott levelezést. Meg tudtam erősíteni a Microsoft felé, hogy véleményem szerint a levelezés egyetlen tétele sem nélkülözhetetlen a jelentésben alkalmazott módszertan megértéséhez, vagy azok technikai helyességének megvizsgálásához.

A Microsoft által felvetett további kérdésekre válaszolva megvizsgáltam a Bizottság által az ügygondnoknak és a TAEUS-nak (2006. november 10. és 2007. július 27. között) küldött leveleket is, amelyeket a rendelkezésemre bocsátottak. A levelezés megvizsgálását követően megerősítettem, hogy egyetlen dokumentum sem mutatott arra, hogy a Bizottság indokolatlan hatást gyakorolt volna az ügygondnokra, illetve a bizottsági szakértőkre.

A SZÓBELI MEGHALLGATÁS

A Microsoft nem kért szóbeli meghallgatást.

TÉNYÁLLÁST KÖZLŐ LEVÉL

A Bizottság 2007. július 24-én tényállást közlő levelet küldött a Microsoftnak. E levél lehetővé tette a Microsoft számára, hogy észrevételeket tegyen a Bizottság értékelésével kapcsolatban, amely a 2007. május 21-i díjazási rendszerre, valamint azon egyéb bizonyítékokra vonatkozott, amelyeket a Bizottság a kifogásközlés elfogadása után gyűjtött össze, azaz az ügygondnok, a bizottsági szakértők és a TEAUS jelentéseire, valamint az új WSPP engedélyek tulajdonosaihoz intézett információkérésre adott válaszokra. A Microsoft hozzáférést kapott az ügyirathoz azon dokumentumok tekintetében, amelyeket a kifogásközlés elfogadása után terjesztettek be, és 2007. augusztus 31-én benyújtotta a tényállást közlő levélre adott válaszát.

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

Az Elsőfokú Bíróság 2007. szeptember 17-én jóváhagyta a határozat lényegi részeit, amelyekkel kapcsolatban a Microsoft fellebbezést nyújtott be (5).

A Bíróság azonban megsemmisítette a határozat 7. cikkét, amennyiben az elrendeli, hogy a Microsoft nyújtsa be az olyan mechanizmus létrehozására irányuló javaslatot, amely tartalmazza egy független, a végrehajtást felügyelő megbízott kijelölését, aki a Bizottságtól függetlenül jogosult hozzáférni a Microsoft által nyújtott támogatáshoz, a Microsoft információihoz, dokumentumaihoz, helyiségeihez és alkalmazottaihoz, valamint a Microsoft releváns termékeinek „forráskódjához”.

2007. október 2-án a Bizottság felkérte a Microsoftot, hogy nyújtson be valamennyi olyan dokumentumot és információt, amelyet az ügygondnok kinevezésének időpontjától az ügygondnok vagy annak csoportja rendelkezésére bocsátott, a Bizottságtól függetlenül. E kérésre a Microsoft a 2007. október 31-i és a 2007. november 9-i levelében válaszolt.

2007. október 22-én, a Bizottsággal folytatott megbeszéléseket követően a Microsoft új díjazási rendszert nyújtott be a munkacsoportszerver protokoll programmal kapcsolatos licenciákra vonatkozóan.

E dokumentumok és információ benyújtása, valamint az új díjazási rendszer bevezetése nem vonta maga után a vizsgálati szakasz újbóli megnyitását, tehát nem volt szükség újabb, tényállást közlő levélre.

A VÉGSŐ HATÁROZATTERVEZET

Véleményem szerint a végső határozattervezet nem tartalmaz olyan jogi elemeket, amelyeket ne tettek volna közzé a kifogásközlésben, sem olyan tényeket, amelyek nem szerepeltek a kifogásközlésben vagy a tényállást közlő levélben.

A fentiek alapján megállapítom, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották a Microsoft és a harmadik felek meghallgatáshoz való jogát.

Brüsszel, 2008. február 25.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Az Elsőfokú Bíróság 2007. szeptember 17-én jóváhagyta a határozat lényegi részeit, amelyekkel kapcsolatban a Microsoft fellebbezést nyújtott be. A Microsoft ezt követően bejelentette, hogy nem nyújt be fellebbezést az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen.

1

(2)  A Bizottság határozata (2006. július 12.) a Microsoft Corporation vállalkozásra a C(2005) 4420 végleges határozattal kiszabott kényszerítő bírság végleges összegének meghatározásáról, illetve az említett határozatban szereplő kényszerítő bírság összegének módosításáról (COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy), C(2006) 3143 végleges.

2

(3)  A 24. cikk (2) bekezdése szerinti határozat (244) preambulumbekezdése.

3

(4)  Vö. a határozat 7. cikkével és az ügygondnokról szóló határozat 3. cikkével.

4

(5)  Fenti 1. lábjegyzet.

5

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/20

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. február 27.)

a Microsoft Corporationre a C(2005) 4420 végleges határozattal kirótt kényszerítő bírság összegének meghatározásáról

(COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy)

(az értesítés a C(2008) 764 végleges számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

2009/C 166/08

2008. február 27-én a Bizottság elfogadta a Microsoft Corporationre a C(2005) 4420 végleges határozattal (a továbbiakban: a 2008. februári határozat) kiszabott kényszerítő bírság végleges összegét megszabó határozatát. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság ezúton teszi közzé a felek neveit és a határozat lényegi tartalmát, valamint a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdeket. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, a következő címen található meg:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_hu.html

1.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÁSA

1.1.   Az ügy háttere

| 1. | 2004. március 24-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárás során elfogadta a 2007/53/EK határozatot (COMP/C-3/37.792 sz. ügy), amelynek címzettje a Microsoft Corporation (a továbbiakban: Microsoft) volt (2). Ebben a határozatban (a továbbiakban: határozat) a Bizottság többek között úgy találta, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét (a továbbiakban: 82. cikk), és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 54. cikkét (a továbbiakban: az EGT-megállapodás 54. cikke), amikor 1998 októberétől az említett határozat napjáig a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszer termékek forgalmazóitól megtagadta az interoperabilitásra vonatkozó információk (3) nyújtását, amelyek segítségével azok képesek lennének interoperábilis termékek fejlesztésére és terjesztésére. |
| --- | --- |

1.

2004. március 24-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárás során elfogadta a 2007/53/EK határozatot (COMP/C-3/37.792 sz. ügy), amelynek címzettje a Microsoft Corporation (a továbbiakban: Microsoft) volt (2). Ebben a határozatban (a továbbiakban: határozat) a Bizottság többek között úgy találta, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét (a továbbiakban: 82. cikk), és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 54. cikkét (a továbbiakban: az EGT-megállapodás 54. cikke), amikor 1998 októberétől az említett határozat napjáig a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszer termékek forgalmazóitól megtagadta az interoperabilitásra vonatkozó információk (3) nyújtását, amelyek segítségével azok képesek lennének interoperábilis termékek fejlesztésére és terjesztésére.

| 2. | A határozat operatív része 5. cikkének a) és c) pontja a következőket tartalmazza:






  „a) | A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – elérhetővé teszi az interoperabilitáshoz szükséges információt minden olyan vállalkozás számára, amelynek érdeke a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán, valamint ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett engedélyezi ezen információ használatát e vállalkozások számára a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése céljára a munkacsoportszerverekre készült operációs rendszerek piacán [...] |
| --- | --- | --- |

2.

A határozat operatív része 5. cikkének a) és c) pontja a következőket tartalmazza:

„a)

A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – elérhetővé teszi az interoperabilitáshoz szükséges információt minden olyan vállalkozás számára, amelynek érdeke a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán, valamint ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett engedélyezi ezen információ használatát e vállalkozások számára a Microsoft termékeivel versenyben álló termékek fejlesztése és terjesztése céljára a munkacsoportszerverekre készült operációs rendszerek piacán [...]

| c) | A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – létrehoz egy értékelési mechanizmust, amely lehetővé teszi az érdekelt vállalkozások számára, hogy hatékonyan tudjanak tájékozódni az együttes működtetéshez szükséges információ használatának alkalmazási köréről és feltételeiről; a Microsoft ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltéteket szabhat annak biztosítása végett, hogy e hozzáférés csak értékelés céljából váljon elérhetővé.” |
| --- | --- |

c)

A Microsoft – a határozatról való értesítéstől számított 120 napos határidőn belül – létrehoz egy értékelési mechanizmust, amely lehetővé teszi az érdekelt vállalkozások számára, hogy hatékonyan tudjanak tájékozódni az együttes működtetéshez szükséges információ használatának alkalmazási köréről és feltételeiről; a Microsoft ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltéteket szabhat annak biztosítása végett, hogy e hozzáférés csak értékelés céljából váljon elérhetővé.”

1.2.   A határozat be nem tartása

| 3. | Figyelemmel a határozat előírásainak Microsoft általi folyamatos megszegésére, több mint egy évvel a határozat elfogadása után, 2005. november 10-én a Bizottság elfogadta az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti kényszerítő bírságot a Microsoftnak előíró határozatát (a továbbiakban: a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat). A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat 1. cikke a következőket tartalmazza:
  „A Microsoft Corporation biztosítja azt, hogy 2005. december 15-ig teljes mértékben megfelel a Bizottság 2004. március 24-i (C(2004) 900) határozata 5. cikkének a) és c) pontjaiban meghatározott kötelezettségeknek.
  A kötelezettségbetartás hiányában az említett naptól kezdődően napi 2 millió EUR kényszerítő bírságot vetnek ki a Microsoft Corporationra.” |
| --- | --- |

3.

Figyelemmel a határozat előírásainak Microsoft általi folyamatos megszegésére, több mint egy évvel a határozat elfogadása után, 2005. november 10-én a Bizottság elfogadta az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti kényszerítő bírságot a Microsoftnak előíró határozatát (a továbbiakban: a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat). A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat 1. cikke a következőket tartalmazza:

„A Microsoft Corporation biztosítja azt, hogy 2005. december 15-ig teljes mértékben megfelel a Bizottság 2004. március 24-i (C(2004) 900) határozata 5. cikkének a) és c) pontjaiban meghatározott kötelezettségeknek.

A kötelezettségbetartás hiányában az említett naptól kezdődően napi 2 millió EUR kényszerítő bírságot vetnek ki a Microsoft Corporationra.”

| 4. | A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat előzetesen két olyan szempontot azonosított, amely tekintetében a Microsoft elmulasztotta a 2004-es határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelést. Először is, a Microsoft nem tett eleget az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtása iránti kötelezettségének. Másfelől pedig a Microsoft által az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy azok használatáért felszámított fizetség mértékét indokolatlannak tekintették. |
| --- | --- |

4.

A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat előzetesen két olyan szempontot azonosított, amely tekintetében a Microsoft elmulasztotta a 2004-es határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelést. Először is, a Microsoft nem tett eleget az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtása iránti kötelezettségének. Másfelől pedig a Microsoft által az interoperabilitási információhoz való hozzáférésért vagy azok használatáért felszámított fizetség mértékét indokolatlannak tekintették.

| 5. | A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat elfogadása után a Microsoft felülvizsgált műszaki leírást (a továbbiakban: műszaki dokumentáció) nyújtott be a Windows-alapú személyi számítógépek és a munkacsoportszerverek közötti kommunikáció szempontjából releváns protokollokról (4). A Microsoft által benyújtott különféle műszaki dokumentációk felülvizsgálatából azt a következtetést lehetett levonni, hogy a dokumentáció még mindig nem bocsátott az érdekelt vállalkozások rendelkezésére a 2004-es határozat által kért teljes és pontos interoperabilitási információt. |
| --- | --- |

5.

A 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat elfogadása után a Microsoft felülvizsgált műszaki leírást (a továbbiakban: műszaki dokumentáció) nyújtott be a Windows-alapú személyi számítógépek és a munkacsoportszerverek közötti kommunikáció szempontjából releváns protokollokról (4). A Microsoft által benyújtott különféle műszaki dokumentációk felülvizsgálatából azt a következtetést lehetett levonni, hogy a dokumentáció még mindig nem bocsátott az érdekelt vállalkozások rendelkezésére a 2004-es határozat által kért teljes és pontos interoperabilitási információt.

| 6. | A Bizottság 2006. július 12-én az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdése értelmében határozatot fogadott el, amely a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban a 2005. december 16. és 2006. június 20. közötti időszakra kirótt kényszerítő bírság végleges összegét 280,5 millió EUR határozta meg, a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban ismertetett kötelességmulasztás első aspektusára, azaz az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtásának Microsoft általi elmulasztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság 2006. július 12-én az 1/2003/EK rendelet 24. cikke (2) bekezdése értelmében határozatot fogadott el, amely a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban a 2005. december 16. és 2006. június 20. közötti időszakra kirótt kényszerítő bírság végleges összegét 280,5 millió EUR határozta meg, a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban ismertetett kötelességmulasztás első aspektusára, azaz az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció benyújtásának Microsoft általi elmulasztására vonatkozóan.

| 7. | A 2006. július 12-i határozat a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat 1. cikkét is módosította, amennyiben a 2004-es határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelés elmulasztása miatt a Microsoftra kirótt kényszerítő bírság összegét 2006. augusztus 1-jétől kezdődően napi 3 millió EUR-ra növelte. |
| --- | --- |

7.

A 2006. július 12-i határozat a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozat 1. cikkét is módosította, amennyiben a 2004-es határozat 5. cikke a) és c) pontjának való megfelelés elmulasztása miatt a Microsoftra kirótt kényszerítő bírság összegét 2006. augusztus 1-jétől kezdődően napi 3 millió EUR-ra növelte.

| 8. | Miközben folytatódott a műszaki dokumentációval kapcsolatos munka, a Bizottság megvizsgálta a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban ismertetett kötelességmulasztás második aspektusát, az interoperabilitási információ ésszerű feltételek mellett történő rendelkezésre bocsátásának Microsoft általi elmulasztását. |
| --- | --- |

8.

Miközben folytatódott a műszaki dokumentációval kapcsolatos munka, a Bizottság megvizsgálta a 24. cikk (1) bekezdés szerinti határozatban ismertetett kötelességmulasztás második aspektusát, az interoperabilitási információ ésszerű feltételek mellett történő rendelkezésre bocsátásának Microsoft általi elmulasztását.

| 9. | Miután 2007. március 1-jén kifogásközlést intéztek a Microsofthoz, az 2007. május 21-én a az interoperabilitási információhoz való hozzáférést vagy azok használat szabályozó munkacsoportszerver protokoll programmal (WSPP) kapcsolatban felülvizsgált megállapodást nyújtott be. E megállapodásokban a korábban kínáltnál alacsonyabb árakat feltüntető jogdíjtáblázat is szerepelt. A Microsoft kijelentette, hogy ezeket az alacsonyabb árakat a 2004-es Határozat elfogadásának időpontjától kezdődően, visszamenőleges hatállyal fogja alkalmazni. A Microsoft korábban több ízben is nyújtott be felülvizsgált változatokat a WSPP díjazási rendszeréről – az első 2004. október 29-i –, és több alkalommal csökkentette az alkalmazandó árakat. |
| --- | --- |

9.

Miután 2007. március 1-jén kifogásközlést intéztek a Microsofthoz, az 2007. május 21-én a az interoperabilitási információhoz való hozzáférést vagy azok használat szabályozó munkacsoportszerver protokoll programmal (WSPP) kapcsolatban felülvizsgált megállapodást nyújtott be. E megállapodásokban a korábban kínáltnál alacsonyabb árakat feltüntető jogdíjtáblázat is szerepelt. A Microsoft kijelentette, hogy ezeket az alacsonyabb árakat a 2004-es Határozat elfogadásának időpontjától kezdődően, visszamenőleges hatállyal fogja alkalmazni. A Microsoft korábban több ízben is nyújtott be felülvizsgált változatokat a WSPP díjazási rendszeréről – az első 2004. október 29-i –, és több alkalommal csökkentette az alkalmazandó árakat.

1.3.   Az eljárás menete

| 10. | 2007. március 1-jén kifogásközlést intéztek a Microsofthoz (a továbbiakban: kifogásközlés), amely azt az előzetes következtetést tartalmazta, hogy a Microsoft még nem felelt meg annak a kötelezettségének, hogy az interoperabilitási információt ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett hozzáférhetővé tegye. |
| --- | --- |

10.

2007. március 1-jén kifogásközlést intéztek a Microsofthoz (a továbbiakban: kifogásközlés), amely azt az előzetes következtetést tartalmazta, hogy a Microsoft még nem felelt meg annak a kötelezettségének, hogy az interoperabilitási információt ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett hozzáférhetővé tegye.

| 11. | 2007. április 23-án a Microsoft benyújtotta kifogásközlésre adott válaszát, és lemondott a szóbeli meghallgatás lehetőségéről. |
| --- | --- |

11.

2007. április 23-án a Microsoft benyújtotta kifogásközlésre adott válaszát, és lemondott a szóbeli meghallgatás lehetőségéről.

| 12. | 2007. május 21-én a Microsoft benyújtotta a munkacsoportszerver protokoll programról (WSPP) szóló, felülvizsgált megállapodásokat, amelyek az interoperabilitási információhoz való hozzáférést vagy azok használatát szabályozzák. E megállapodások felülvizsgált jogdíjtáblázatot is tartalmaztak (a továbbiakban: a 2007-es díjazási rendszer). A Microsoft kijelentette, hogy „immár hivatalosan is bevezeti az alacsonyabb árakat” a 2004-es határozat elfogadásának időpontjától kezdődően érvényes, visszamenőleges hatálylyal. A Microsoft korábban több ízben is benyújtotta a WSPP díjazási rendszerének felülvizsgált változatait – az első változat 2004. október 29-i –, és tárgyalásokat követően több alkalommal csökkentette az alkalmazandó árakat. E díjazási rendszerek mindegyike ésszerűtlennek minősült azon árképzési kritériumok fényében, amelyek a határozat alapjául szolgáltak, és amelyeket a Microsofttal a WSPP árképzési elveiről kötött megállapodás során is figyelembe vettek. Ezek az elvek három kritériumon alapulva tükrözik a Microsoft interoperabilitási információinak értékét a felhasználók számára, kivéve a „stratégiai érték”-et, amely a Microsoft piaci erejéből fakad az ügyfélszámítógép operációs rendszerek piacán és a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán (t.i. a Microsoft saját termékei, innovációi hasonló technológiával összehasonlítva). |
| --- | --- |

12.

2007. május 21-én a Microsoft benyújtotta a munkacsoportszerver protokoll programról (WSPP) szóló, felülvizsgált megállapodásokat, amelyek az interoperabilitási információhoz való hozzáférést vagy azok használatát szabályozzák. E megállapodások felülvizsgált jogdíjtáblázatot is tartalmaztak (a továbbiakban: a 2007-es díjazási rendszer). A Microsoft kijelentette, hogy „immár hivatalosan is bevezeti az alacsonyabb árakat” a 2004-es határozat elfogadásának időpontjától kezdődően érvényes, visszamenőleges hatálylyal. A Microsoft korábban több ízben is benyújtotta a WSPP díjazási rendszerének felülvizsgált változatait – az első változat 2004. október 29-i –, és tárgyalásokat követően több alkalommal csökkentette az alkalmazandó árakat. E díjazási rendszerek mindegyike ésszerűtlennek minősült azon árképzési kritériumok fényében, amelyek a határozat alapjául szolgáltak, és amelyeket a Microsofttal a WSPP árképzési elveiről kötött megállapodás során is figyelembe vettek. Ezek az elvek három kritériumon alapulva tükrözik a Microsoft interoperabilitási információinak értékét a felhasználók számára, kivéve a „stratégiai érték”-et, amely a Microsoft piaci erejéből fakad az ügyfélszámítógép operációs rendszerek piacán és a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán (t.i. a Microsoft saját termékei, innovációi hasonló technológiával összehasonlítva).

| 13. | 2007. július 24-én tényállást közlő levelet küldtek a Microsoftnak, amelyben a Microsoft díjazási rendszerében a kifogásközlés elfogadása után eszközölt módosításokat értékelték, valamint észrevételek benyújtására kérték a vállalatot, amit az 2007. augusztus 31-én meg is tett. |
| --- | --- |

13.

2007. július 24-én tényállást közlő levelet küldtek a Microsoftnak, amelyben a Microsoft díjazási rendszerében a kifogásközlés elfogadása után eszközölt módosításokat értékelték, valamint észrevételek benyújtására kérték a vállalatot, amit az 2007. augusztus 31-én meg is tett.

| 14. | 2007. október 22-én a Microsoft új díjazási rendszert nyújtott be a munkacsoportszerver protokoll programmal kapcsolatos megállapodásra vonatkozóan. Az új rendszerben szerepel egy úgynevezett „No Patent Agreement” (szabadalomhoz nem kötött megállapodás), amely szerint az interoperabilitási információhoz hozzá lehet férni vagy azokat használni lehet 10 000 EUR egyszeri megfizetése ellenében. Az interoperabilitási információ azon részére, amelyek a Microsoft szerint jogdíjjal védettek, a szabadalmi megállapodás szabadalmi licenciát ír elő, amely világszerte az engedélyes nettó bevételének 0,4 %-áért cserébe szerezhető be, avagy nem egységes ár érvényesül: az Európai Gazdasági Térségben 0,25 % jogdíjat, míg a világ többi részén 3,87 %-os jogdíjat írva elő. A Bizottság a 2008. február 27-i határozat elfogadásakor úgy ítélte meg, hogy a 2007. október 22-i díjazási rendszere már nem kifogásolható a díjazás mértékének ésszerűsége és megkülönböztetéstől való mentessége tekintetében. |
| --- | --- |

14.

2007. október 22-én a Microsoft új díjazási rendszert nyújtott be a munkacsoportszerver protokoll programmal kapcsolatos megállapodásra vonatkozóan. Az új rendszerben szerepel egy úgynevezett „No Patent Agreement” (szabadalomhoz nem kötött megállapodás), amely szerint az interoperabilitási információhoz hozzá lehet férni vagy azokat használni lehet 10 000 EUR egyszeri megfizetése ellenében. Az interoperabilitási információ azon részére, amelyek a Microsoft szerint jogdíjjal védettek, a szabadalmi megállapodás szabadalmi licenciát ír elő, amely világszerte az engedélyes nettó bevételének 0,4 %-áért cserébe szerezhető be, avagy nem egységes ár érvényesül: az Európai Gazdasági Térségben 0,25 % jogdíjat, míg a világ többi részén 3,87 %-os jogdíjat írva elő. A Bizottság a 2008. február 27-i határozat elfogadásakor úgy ítélte meg, hogy a 2007. október 22-i díjazási rendszere már nem kifogásolható a díjazás mértékének ésszerűsége és megkülönböztetéstől való mentessége tekintetében.

1.4.   Az érintett vállalkozás és termék

| 15. | A Microsoft szoftvergyártó vállalkozás, székhelye Redmond, Washington állam, Amerikai Egyesült Államok. A Microsoft forgalma a 2006 júliusától 2007 júniusáig terjedő pénzügyi évben 51 120 millió USD volt. A Microsoft 78 500 munkavállalót foglalkoztat a világ különböző pontjain. A Microsoft az EGT valamennyi országában jelen van. |
| --- | --- |

15.

A Microsoft szoftvergyártó vállalkozás, székhelye Redmond, Washington állam, Amerikai Egyesült Államok. A Microsoft forgalma a 2006 júliusától 2007 júniusáig terjedő pénzügyi évben 51 120 millió USD volt. A Microsoft 78 500 munkavállalót foglalkoztat a világ különböző pontjain. A Microsoft az EGT valamennyi országában jelen van.

| 16. | A jelen eljárásban érintett termékek a határozat 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek. |
| --- | --- |

16.

A jelen eljárásban érintett termékek a határozat 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek.

1.5.   A kötelezettségmulasztás természete

| 17. | Amint azt a határozat (1003) preambulumbekezdése is kifejtette, a határozat célja „biztosítani, hogy a Microsoft versenytársai kifejleszthessenek olyan termékeket, amelyek az erőfölényben lévő Windows kliens PC operációs rendszerekben eredendően támogatott Windows tartománynév-rendszerével együtt tudnak működni, és ezáltal valós versenyt támaszthatnak a Microsoft munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszereinek”. |
| --- | --- |

17.

Amint azt a határozat (1003) preambulumbekezdése is kifejtette, a határozat célja „biztosítani, hogy a Microsoft versenytársai kifejleszthessenek olyan termékeket, amelyek az erőfölényben lévő Windows kliens PC operációs rendszerekben eredendően támogatott Windows tartománynév-rendszerével együtt tudnak működni, és ezáltal valós versenyt támaszthatnak a Microsoft munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszereinek”.

| 18. | Amint azt a Határozat (1008) preambulumbekezdése is kifejtette, „annak a követelménye, hogy a Microsoft ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételeket szabjon, különösen érvényes [...] (ii) bármiféle díjazásra, amelyet a Microsoft esetlegesen felszámít a szolgáltatásért; e díjazásban nem szabad, hogy tükröződjék a Microsoftnak az ügyfélszámítógépekhez és a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán érvényesülő piaci erejéből fakadó „stratégiai érték”.” |
| --- | --- |

18.

Amint azt a Határozat (1008) preambulumbekezdése is kifejtette, „annak a követelménye, hogy a Microsoft ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételeket szabjon, különösen érvényes [...] (ii) bármiféle díjazásra, amelyet a Microsoft esetlegesen felszámít a szolgáltatásért; e díjazásban nem szabad, hogy tükröződjék a Microsoftnak az ügyfélszámítógépekhez és a munkacsoportszerverekhez készült operációs rendszerek piacán érvényesülő piaci erejéből fakadó „stratégiai érték”.”

| 19. | A 2008. februári határozat a Microsoft által 2007. május 21-én eljuttatott felülvizsgált WSPP-megállapodás, valamint a benne alkalmazott WSPP díjazási rendszer értékelése alapján mérlegeli, hogy a Microsoft megfelel-e a határozat 5. cikke a) pontjának. Mivel ez a díjazási rendszer a WSPP-megállapodásokban szereplőknél alacsonyabb árakat állapít meg, az értékelés szükségszerűen érvényes e korábbi változatok díjazási rendszerére is. A díjazási rendszer szerint a „WSPP No Patent Agreement” szabadalommentes megegyezés keretében az átvevő nettó bevételének 0,5 %-át számítják fel a WSPP-protokollokért, míg a „WSPP Patent Only Agreement” szabadalomköteles megállapodás keretében az átvevő nettó bevételének 0,7 %-át számítják fel a WSPP-protokollokra vonatkozó szabadalmi licenciákért cserébe. |
| --- | --- |

19.

A 2008. februári határozat a Microsoft által 2007. május 21-én eljuttatott felülvizsgált WSPP-megállapodás, valamint a benne alkalmazott WSPP díjazási rendszer értékelése alapján mérlegeli, hogy a Microsoft megfelel-e a határozat 5. cikke a) pontjának. Mivel ez a díjazási rendszer a WSPP-megállapodásokban szereplőknél alacsonyabb árakat állapít meg, az értékelés szükségszerűen érvényes e korábbi változatok díjazási rendszerére is. A díjazási rendszer szerint a „WSPP No Patent Agreement” szabadalommentes megegyezés keretében az átvevő nettó bevételének 0,5 %-át számítják fel a WSPP-protokollokért, míg a „WSPP Patent Only Agreement” szabadalomköteles megállapodás keretében az átvevő nettó bevételének 0,7 %-át számítják fel a WSPP-protokollokra vonatkozó szabadalmi licenciákért cserébe.

| 20. | A 2008. februári határozat a Microsoftnak a 2004-es határozat 5. cikkének a) pontja szerinti azon kötelességére összpontosít, amely a nem szabadalmazott interoperabilitási információnak ésszerű díjazás ellenében történő hozzáférhetővé tételére vonatkozik. |
| --- | --- |

20.

A 2008. februári határozat a Microsoftnak a 2004-es határozat 5. cikkének a) pontja szerinti azon kötelességére összpontosít, amely a nem szabadalmazott interoperabilitási információnak ésszerű díjazás ellenében történő hozzáférhetővé tételére vonatkozik.

| 21. | A 2008. februári határozatban a Bizottság hangsúlyozza, hogy a WSPP-re vonatkozó árképzési elvek megfelelnek a 2004-es határozat (1003) preaumbulumbekezdésében és az (1008) preambulumbekezdés ii pontjában kifejtetteknek. A 2008. február 27-i határozat kimondja, hogy mivel nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy a Microsoft nem szabadalmazott protokoll technológiáinak majdnem mindegyike innovatív természetű volna azok közül, amelyeket az interoperabilitási információ technikai dokumentációjával tettek közzé, valamint figyelembe véve a hasonló technológiák piaci értékét (vö. a WSPP-re vonatkozó árképzési elveknek a fenti (12) bekezdésben található összefoglalásával), a Microsoft 2007. október 22. előtti díjazási rendszereit a határozat 5. cikk a) pontja értelmében ésszerűtlennek kell tekinteni. Ezt az értékelést támasztják alá a felügyelő ügygondnok jelentései, valamint a külső műszaki szakértők, így például a TAEUS is. |
| --- | --- |

21.

A 2008. februári határozatban a Bizottság hangsúlyozza, hogy a WSPP-re vonatkozó árképzési elvek megfelelnek a 2004-es határozat (1003) preaumbulumbekezdésében és az (1008) preambulumbekezdés ii pontjában kifejtetteknek. A 2008. február 27-i határozat kimondja, hogy mivel nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy a Microsoft nem szabadalmazott protokoll technológiáinak majdnem mindegyike innovatív természetű volna azok közül, amelyeket az interoperabilitási információ technikai dokumentációjával tettek közzé, valamint figyelembe véve a hasonló technológiák piaci értékét (vö. a WSPP-re vonatkozó árképzési elveknek a fenti (12) bekezdésben található összefoglalásával), a Microsoft 2007. október 22. előtti díjazási rendszereit a határozat 5. cikk a) pontja értelmében ésszerűtlennek kell tekinteni. Ezt az értékelést támasztják alá a felügyelő ügygondnok jelentései, valamint a külső műszaki szakértők, így például a TAEUS is.

2.   A KÉNYSZERÍTŐ BÍRSÁG VÉGLEGES ÖSSZEGE

2.1.   A kötelezettségmulasztás tárgyidőszaka

| 22. | Ez a 2008. februári határozat a 2006. június 21-étől2007. október 21-éig terjedő időszakra („tárgyidőszak”) vonatkozik. |
| --- | --- |

22.

Ez a 2008. februári határozat a 2006. június 21-étől2007. október 21-éig terjedő időszakra („tárgyidőszak”) vonatkozik.

2.2.   Az érintett tárgyidőszakra kiszabott kényszerítő bírság végleges összege

| 23. | A 2008. február 27-i határozat a Microsoftra kiszabott kényszerítő bírság végleges összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan 899 millió EUR határozta meg. |
| --- | --- |

23.

A 2008. február 27-i határozat a Microsoftra kiszabott kényszerítő bírság végleges összegét a tárgyidőszakra vonatkozóan 899 millió EUR határozta meg.

| 24. | Az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, ha az érintett vállalkozás teljesítette a kényszerítő bírság által érvényesíteni kívánt kötelezettséget, a Bizottság a kényszerítő bírság végleges összegét az eredeti határozatban foglalthoz képest alacsonyabb összegben is meghatározhatja. |
| --- | --- |

24.

Az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, ha az érintett vállalkozás teljesítette a kényszerítő bírság által érvényesíteni kívánt kötelezettséget, a Bizottság a kényszerítő bírság végleges összegét az eredeti határozatban foglalthoz képest alacsonyabb összegben is meghatározhatja.

| 25. | A kényszerítő bírság végleges összegének kiszámításakor egyebek között a következő szempontokat vették figyelembe:






  — | Az ésszerű és megkülönböztetéstől mentes díjazás iránti kötelezettségvállalás tartós, tizenöt hónapot meghaladó időtartamú megsértése. |
| --- | --- | --- |

25.

A kényszerítő bírság végleges összegének kiszámításakor egyebek között a következő szempontokat vették figyelembe:

—

Az ésszerű és megkülönböztetéstől mentes díjazás iránti kötelezettségvállalás tartós, tizenöt hónapot meghaladó időtartamú megsértése.

| — | A munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszerek piacán a hatékony verseny megszüntetésével fenyegető – a 2004-es határozatban megállapított – veszély további fokozódása. |
| --- | --- |

—

A munkacsoport-szerverekhez készült operációs rendszerek piacán a hatékony verseny megszüntetésével fenyegető – a 2004-es határozatban megállapított – veszély további fokozódása.

| — | A Microsoft képessége arra, hogy a megfelelés elmulasztásából előnyt kovácsoljon. |
| --- | --- |

—

A Microsoft képessége arra, hogy a megfelelés elmulasztásából előnyt kovácsoljon.

| — | A kényszerítő bírságok összegét úgy kell megszabni, hogy arányosak legyenek, és elegendőek ahhoz, hogy a meg nem feleléstől visszatartsanak. |
| --- | --- |

—

A kényszerítő bírságok összegét úgy kell megszabni, hogy arányosak legyenek, és elegendőek ahhoz, hogy a meg nem feleléstől visszatartsanak.

| — | Azt a tényt, hogy 2007. május 21-étől lényegesen alacsonyabb árakat alkalmaztak. |
| --- | --- |

—

Azt a tényt, hogy 2007. május 21-étől lényegesen alacsonyabb árakat alkalmaztak.

| — | Azt a tényt, hogy a 2008. februári határozat a nem szabadalmazott interoperabilitási információra korlátozódik. |
| --- | --- |

—

Azt a tényt, hogy a 2008. februári határozat a nem szabadalmazott interoperabilitási információra korlátozódik.

2.3.   Következtetés

| 26. | A 2005. november 10-i C(2005) 4420 végleges bizottsági határozat értelmében a Microsoftra a bizottsági határozat 5. cikke a) pontja értelmében az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett történő hozzáférhetővé tételére irányuló kötelezettségének elmulasztása miatt kirótt kényszerítő bírság összegét a 2006. június 21. és a 2007. október 21. közötti időszakra a 2008. februári határozat 899 millió EUR-ban határozta meg. |
| --- | --- |

26.

A 2005. november 10-i C(2005) 4420 végleges bizottsági határozat értelmében a Microsoftra a bizottsági határozat 5. cikke a) pontja értelmében az interoperabilitási információt tartalmazó teljes és pontos műszaki dokumentáció ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett történő hozzáférhetővé tételére irányuló kötelezettségének elmulasztása miatt kirótt kényszerítő bírság összegét a 2006. június 21. és a 2007. október 21. közötti időszakra a 2008. februári határozat 899 millió EUR-ban határozta meg.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL L 32., 2007.2.6., 23. o.

(3)  Az „interoperabilitásra vonatkozó információ” kifejezést a határozat 1. cikkének (1) bekezdésében határozzák meg. Jelentése: „a Windows munkacsoportszerver operációs rendszerekben működő, illetve a Windows munkacsoportszerverek által a fájlcseréhez és nyomtatási, valamint csoport- és felhasználó-adminisztrációs szolgáltatásokhoz használt valamennyi protokollhoz szükséges teljes körű és pontos leírás, beleértve a Windows Domain Controller szolgáltatásokat, az Active Directory szolgáltatásokat és a Group Policy szolgáltatásokat a Windows Windows munkacsoportszerverek esetében”.

(4)  A 2004-es határozat 1. cikkének (2) bekezdése a következőképpen határozza meg a „protokoll”-t: „valamely Windows munkacsoport hálózaton belül a különböző számítógépekre telepített, különböző, munkacsoportszerverekhez, illetve ügyfélszámítógépekhez való Windows operációs rendszerek közötti összeköttetésre és interakcióra vonatkozó szabályok összessége”.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/24

---

A tagállamok által engedélyezett elsődleges dohányfeldolgozók

2009/C 166/09

Ez a közlemény összhangban van az 1782/2003/EK tanácsi rendeletnek a dohány támogatási rendszerét érintő részletes alkalmazási szabályaira vonatkozó, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet 171co. cikkével.

BELGIUM

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGÁRIA

(BT = bolgár dohány; AD = részvénytársaság; VK = általános szövetkezet; ZPK = biztosító és viszontbiztosító társaság; EOOD = egyszemélyes korlátolt felelősségű társaság; ET = egyéni vállalkozó; OOD = korlátolt felelősségű társaság)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

NÉMETORSZÁG

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

SPANYOLORSZÁG

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANCIAORSZÁG

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

OLASZORSZÁG

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

AUSZTRIA

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

LENGYELORSZÁG

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGÁLIA

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

ROMÁNIA

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SZLOVÁKIA

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/29

---

A dohánytermesztői szerződések nyilvántartásba vételére illetékes hivatalok

2009/C 166/10

Ez a közlemény összhangban van az 1782/2003/EK tanácsi rendeletnek a dohány támogatási rendszerét érintő részletes alkalmazási szabályaira vonatkozó, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet 171co. cikkével.

BELGIUM

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGÁRIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

BULGARIA

NÉMETORSZÁG

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

SPANYOLORSZÁG

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

FRANCIAORSZÁG

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

OLASZORSZÁG

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

AUSZTRIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

LENGYELORSZÁG

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGÁLIA

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

ROMÁNIA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SZLOVÁKIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 166/11

| 1. | 2009. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Barclays Group (a továbbiakban: Barclays, Egyesült Királyság) és a CNP Assurances (a továbbiakban: CNP, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Barclays kizárólagos irányítása alatt álló Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (a továbbiakban: BVP, Spanyolország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Barclays Group (a továbbiakban: Barclays, Egyesült Királyság) és a CNP Assurances (a továbbiakban: CNP, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Barclays kizárólagos irányítása alatt álló Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (a továbbiakban: BVP, Spanyolország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Barclays esetében: globális pénzügyi szolgáltató a következő területeken: lakossági és kereskedelmi banki szolgáltatások, hitelkártyák, befektetési banki tevékenységek, vagyonkezelés és befektetés-kezelési szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Barclays esetében: globális pénzügyi szolgáltató a következő területeken: lakossági és kereskedelmi banki szolgáltatások, hitelkártyák, befektetési banki tevékenységek, vagyonkezelés és befektetés-kezelési szolgáltatások,

| — | a CNP esetében: elsősorban életbiztosításokat, nyugdíjtermékeket és néhány életbiztosításoktól különböző biztosítási terméket kínáló globális biztosítótársaság, |
| --- | --- |

—

a CNP esetében: elsősorban életbiztosításokat, nyugdíjtermékeket és néhány életbiztosításoktól különböző biztosítási terméket kínáló globális biztosítótársaság,

| — | a BVP esetében: a Barclays teljes tulajdonában álló, Spanyolországban és Portugáliában nyugdíjakkal foglalkozó leányvállalat. |
| --- | --- |

—

a BVP esetében: a Barclays teljes tulajdonában álló, Spanyolországban és Portugáliában nyugdíjakkal foglalkozó leányvállalat.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 2 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 2 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

Helyesbítések

| 18.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 166/33

---

Helyesbítés pályázati felhíváshoz – EAC/26/2009 – Tényekkel alátámasztott szakpolitika és gyakorlat – Pályázati felhívás tudásmenedzseri kezdeményezések hálózatának kiépítésére

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 142., 2009. június 23.
  )

2009/C 166/12

A 3. oldalon, a 4. pontban a pályázati határidő dátuma a következőképpen módosul:

a következő szövegrész:

„2009. szeptember 25-én”

helyesen:

„2009. szeptember 29-én”.

---