# Europeiska unionens C 184E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.184.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 184E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången6 augusti 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.184.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 184E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången6 augusti 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 19–21 februari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 96 E, 17.4.2008. |
| | |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 19 februari 2008 |
| 2009/C 184E/01 | Insyn i finansiella frågorEuropaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om öppenhet i ekonomiska frågor (2007/2141(INI)) | 1 |
| 2009/C 184E/02 | Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Årsrapporter 2005–2006Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen samt bedrägeribekämpning – årsrapporterna 2005 och 2006 (2006/2268(INI)) | 8 |
| 2009/C 184E/03 | EU:s strategi för bättre marknadstillträde för europeiska företagEuropaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (2007/2185(INI)) | 16 |
| 2009/C 184E/04 | Stormarknaders maktmissbrukEuropaparlamentets förklaring om utredning av och åtgärder mot maktmissbruk som stormarknader med verksamhet i Europeiska unionen kan utöva | 23 |
| | Onsdag 20 februari 2008 |
| 2009/C 184E/05 | LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (2007/2286(INI)) | 25 |
| 2009/C 184E/06 | LissabonstrateginEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 | 30 |
| 2009/C 184E/07 | Riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken 2008–2010Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI)) | 38 |
| 2009/C 184E/08 | En EU-strategi för CentralasienEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (2007/2102(INI)) | 49 |
| | Torsdag 21 februari 2008 |
| 2009/C 184E/09 | Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (2006/2271(INI)) | 63 |
| 2009/C 184E/10 | Situationen i GazaEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om situationen i Gaza | 68 |
| 2009/C 184E/11 | Sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om det sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) | 71 |
| 2009/C 184E/12 | Europas demografiska framtidEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (2007/2156(INI)) | 75 |
| 2009/C 184E/13 | Vetenskapligt samarbete med AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om vikten av stödåtgärder för att förbättra det internationella vetenskapliga samarbetet med Afrika | 88 |
| 2009/C 184E/14 | Fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningenEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (2007/2148(INI)) | 89 |
| 2009/C 184E/15 | Uppföljning av den territoriella agendan och Leipzig-stadgan – Mot ett europeiskt handlingsprogram för fysisk utveckling och territoriell sammanhållningEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om en uppföljning av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan – ett europeiskt handlingsprogram för fysisk planering och territoriell sammanhållning (2007/2190(INI)) | 95 |
| 2009/C 184E/16 | ÖsttimorEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Östtimor | 101 |
| 2009/C 184E/17 | VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Vitryssland | 104 |
| 2009/C 184E/18 | Norra Kivu (Demokratiska republiken Kongo)Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Norra Kivu | 106 |
| | |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 19 februari 2008 |
| 2009/C 184E/19 | Begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitetEuropaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitet och privilegier (2007/2155(IMM)) | 110 |
| 2009/C 184E/20 | Begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitetEuropaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitet och privilegier (2007/2130(IMM)) | 111 |
| | |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 19 februari 2008 |
| 2009/C 184E/21 | Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Israel för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC)) | 113 |
| 2009/C 184E/22 | Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Egypten för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC)) | 114 |
| 2009/C 184E/23 | Arbetstagares exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/40/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD)) | 114 |
| 2009/C 184E/24 | Installation av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD)) | 115 |
| 2009/C 184E/25 | Föreskrivna skyltar och märkningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/26 | Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/27 | Dämpning av radiostörningar som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om dämpning av radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD)) | 117 |
| 2009/C 184E/28 | Bullernivån i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/29 | Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/30 | Punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets direktiv om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS)) | 119 |
| 2009/C 184E/31 | Avtal EG/Schweiz om gemenskapens program Media 2007 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan gemenskapen och Schweiziska edsförbundet på det audiovisuella området om fastställande av villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i gemenskapens program Media 2007 och en slutakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS)) | 120 |
| 2009/C 184E/32 | Gemenskapens tullkodex ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246(COD)) | 120 |
| 2009/C 184E/33 | Ömsesidigt bistånd och samarbete mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och kommissionen vid tillämpningen av tull- och jordbrukslagstiftningen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2006)0290Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen | 121 |
| | Onsdag 20 februari 2008 |
| 2009/C 184E/34 | Folk- och bostadsräkningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om folk- och bostadsräkningar | 122 |
| | Torsdag 21 februari 2008 |
| 2009/C 184E/35 | Ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0029Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 | 123 |
| 2009/C 184E/36 | Gemensam ram för saluföring av produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för saluföring av produkter (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av beslut 93/465/EEG | 124 |
| 2009/C 184E/37 | Tillämpning av nationella tekniska regler för varor som lagligt saluförs i en annan medlemsstat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut 3052/95/EG (KOM(2007)0036 – C6-0065/2007 – 2007/0028(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0028Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr 3052/95/EG | 125 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 19–21 februari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

2009/C 184E/01

Insyn i finansiella frågorEuropaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om öppenhet i ekonomiska frågor (2007/2141(INI))

1

2009/C 184E/02

Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Årsrapporter 2005–2006Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen samt bedrägeribekämpning – årsrapporterna 2005 och 2006 (2006/2268(INI))

8

2009/C 184E/03

EU:s strategi för bättre marknadstillträde för europeiska företagEuropaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (2007/2185(INI))

16

2009/C 184E/04

Stormarknaders maktmissbrukEuropaparlamentets förklaring om utredning av och åtgärder mot maktmissbruk som stormarknader med verksamhet i Europeiska unionen kan utöva

23

Onsdag 20 februari 2008

2009/C 184E/05

LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (2007/2286(INI))

25

2009/C 184E/06

LissabonstrateginEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008

30

2009/C 184E/07

Riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken 2008–2010Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))

38

2009/C 184E/08

En EU-strategi för CentralasienEuropaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (2007/2102(INI))

49

Torsdag 21 februari 2008

2009/C 184E/09

Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (2006/2271(INI))

63

2009/C 184E/10

Situationen i GazaEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om situationen i Gaza

68

2009/C 184E/11

Sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om det sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC)

71

2009/C 184E/12

Europas demografiska framtidEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (2007/2156(INI))

75

2009/C 184E/13

Vetenskapligt samarbete med AfrikaEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om vikten av stödåtgärder för att förbättra det internationella vetenskapliga samarbetet med Afrika

88

2009/C 184E/14

Fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningenEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (2007/2148(INI))

89

2009/C 184E/15

Uppföljning av den territoriella agendan och Leipzig-stadgan – Mot ett europeiskt handlingsprogram för fysisk utveckling och territoriell sammanhållningEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om en uppföljning av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan – ett europeiskt handlingsprogram för fysisk planering och territoriell sammanhållning (2007/2190(INI))

95

2009/C 184E/16

ÖsttimorEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Östtimor

101

2009/C 184E/17

VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Vitryssland

104

2009/C 184E/18

Norra Kivu (Demokratiska republiken Kongo)Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Norra Kivu

106

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

2009/C 184E/19

Begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitetEuropaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitet och privilegier (2007/2155(IMM))

110

2009/C 184E/20

Begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitetEuropaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitet och privilegier (2007/2130(IMM))

111

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

2009/C 184E/21

Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Israel för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC))

113

2009/C 184E/22

Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Egypten för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC))

114

2009/C 184E/23

Arbetstagares exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/40/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD))

114

2009/C 184E/24

Installation av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD))

115

2009/C 184E/25

Föreskrivna skyltar och märkningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD))

116

2009/C 184E/26

Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD))

116

2009/C 184E/27

Dämpning av radiostörningar som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om dämpning av radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD))

117

2009/C 184E/28

Bullernivån i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD))

118

2009/C 184E/29

Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD))

118

2009/C 184E/30

Punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets direktiv om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS))

119

2009/C 184E/31

Avtal EG/Schweiz om gemenskapens program Media 2007 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan gemenskapen och Schweiziska edsförbundet på det audiovisuella området om fastställande av villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i gemenskapens program Media 2007 och en slutakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS))

120

2009/C 184E/32

Gemenskapens tullkodex ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246(COD))

120

2009/C 184E/33

Ömsesidigt bistånd och samarbete mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och kommissionen vid tillämpningen av tull- och jordbrukslagstiftningen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD))

121

P6_TC1-COD(2006)0290Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen

121

Onsdag 20 februari 2008

2009/C 184E/34

Folk- och bostadsräkningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om folk- och bostadsräkningar

122

Torsdag 21 februari 2008

2009/C 184E/35

Ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0029Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93

123

2009/C 184E/36

Gemensam ram för saluföring av produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för saluföring av produkter (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av beslut 93/465/EEG

124

2009/C 184E/37

Tillämpning av nationella tekniska regler för varor som lagligt saluförs i en annan medlemsstat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut 3052/95/EG (KOM(2007)0036 – C6-0065/2007 – 2007/0028(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0028Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr 3052/95/EG

125

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 19–21 februari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/1

---

Tisdag 19 februari 2008Insyn i finansiella frågor

P6_TA(2008)0051

Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om öppenhet i ekonomiska frågor (2007/2141(INI))

2009/C 184 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens grönbok ”Europeiska öppenhetsinitiativet” (KOM(2006)0194),

med beaktande av kommissionens meddelande: Uppföljning av grönboken ”Europeiska öppenhetsinitiativet” (KOM(2007)0127),

med beaktande av artikel 255 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0010/2008), och av följande skäl:

| A. | Öppenheten gör det möjligt för medborgare att delta närmare i beslutsprocessen och garanterar att EU-institutionerna åtnjuter större legitimitet och är mer effektiva och redovisningsskyldiga för medborgarna i ett demokratiskt system. |
| --- | --- |

A.

Öppenheten gör det möjligt för medborgare att delta närmare i beslutsprocessen och garanterar att EU-institutionerna åtnjuter större legitimitet och är mer effektiva och redovisningsskyldiga för medborgarna i ett demokratiskt system.

| B. | Öppenheten bidrar till att stärka principerna om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

Öppenheten bidrar till att stärka principerna om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| C. | Större öppenhet inom EU:s institutioner skulle öka allmänhetens förståelse för hur EU-medel används, samtidigt som det skulle förbättra möjligheterna att utvärdera hur effektivt EU-medlen utnyttjas. |
| --- | --- |

C.

Större öppenhet inom EU:s institutioner skulle öka allmänhetens förståelse för hur EU-medel används, samtidigt som det skulle förbättra möjligheterna att utvärdera hur effektivt EU-medlen utnyttjas.

Redovisning av information om mottagarna av EU-medel (praktisk tillämpning)

| 1. | Europaparlamentet påminner om att artikel 30.3 första stycket i budgetförordningen, såsom ändrad den 13 december 2006 (1) – under rubriken om principen om öppenhet – föreskriver att
  ”Kommissionen ska på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som den förfogar över när budgeten genomförs centralt och direkt av dess enheter, samt informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som tillhandahålls av organ till vilka budgetgenomförandeuppgifter delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att artikel 30.3 första stycket i budgetförordningen, såsom ändrad den 13 december 2006 (1) – under rubriken om principen om öppenhet – föreskriver att

”Kommissionen ska på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som den förfogar över när budgeten genomförs centralt och direkt av dess enheter, samt informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som tillhandahålls av organ till vilka budgetgenomförandeuppgifter delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.”

| 2. | Europaparlamentet anser att öppenheten är starkt beroende av att den information som tillhandahålls om mottagarna är lättillgänglig, tillförlitlig och lämplig för ytterligare efterforskning, jämförelse och bedömning och att man därför vid tolkningen av uttrycket ”lämpligt sätt”, som det hänvisas till i budgetförordningen, bör ta vederbörlig hänsyn till dessa behov. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att öppenheten är starkt beroende av att den information som tillhandahålls om mottagarna är lättillgänglig, tillförlitlig och lämplig för ytterligare efterforskning, jämförelse och bedömning och att man därför vid tolkningen av uttrycket ”lämpligt sätt”, som det hänvisas till i budgetförordningen, bör ta vederbörlig hänsyn till dessa behov.

EU-medel under central förvaltning

| 3. | När det gäller insynen avseende de 20 procenten av EU:s medel som kommissionen förvaltar direkt och centralt (bidrag och avtal efter offentlig upphandling) påminner Europaparlamentet om att information, inklusive uppgifter om mottagare, finns tillgänglig på två webbplatser:
  För bidragsmottagare: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm
  För parter i avtal efter offentlig upphandling: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm |
| --- | --- |

3.

När det gäller insynen avseende de 20 procenten av EU:s medel som kommissionen förvaltar direkt och centralt (bidrag och avtal efter offentlig upphandling) påminner Europaparlamentet om att information, inklusive uppgifter om mottagare, finns tillgänglig på två webbplatser:

För bidragsmottagare: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm

För parter i avtal efter offentlig upphandling: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm

| 4. | Europaparlamentet ber kommissionen att uttryckligen ange adresserna till de två webbplatser vilka innehåller information om mottagare av EU-medel som förvaltas direkt och centralt av kommissionen, i samtliga dokument som hör samman med EU-budgeten och/eller projekt och program under kommissionens ansvar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ber kommissionen att uttryckligen ange adresserna till de två webbplatser vilka innehåller information om mottagare av EU-medel som förvaltas direkt och centralt av kommissionen, i samtliga dokument som hör samman med EU-budgeten och/eller projekt och program under kommissionens ansvar.

EU-medel under delad, decentraliserad eller gemensam förvaltning

| 5. | Europaparlamentet noterar att enligt artikel 53b i budgetförordningen, där kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning, ska medlemsstaterna, enligt punkt 2 d i samma artikel
  ”genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.” |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att enligt artikel 53b i budgetförordningen, där kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning, ska medlemsstaterna, enligt punkt 2 d i samma artikel

”genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.”

| 6. | Europaparlamentet påpekar att på liknande sätt, enligt artiklarna 53c och 53d, ska tredjeländer och internationella organisationer till vilka genomförandeuppgifter delegeras, ”i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är”. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att på liknande sätt, enligt artiklarna 53c och 53d, ska tredjeländer och internationella organisationer till vilka genomförandeuppgifter delegeras, ”i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är”.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att i utkastet till kommissionens förklaring om öppenhet som bifogats resultaten av förlikningsförfarandet för den omarbetade budgetförordningen, åtar sig kommissionen:
  ”att tillse i de sektorspecifika genomförandeförordningarna att redovisningen av informationen om mottagarna av stöd från jordbruksfonderna (EJFLU (2) och EGFJ (3)) ska kunna jämföras med den information som föreskrivs i de sektorspecifika genomförandeförordningarna för strukturfonderna. Framför allt kommer kommissionen att säkerställa en adekvat årlig redovisning i efterhand för varje mottagare av de belopp som mottagits från dessa fonder, uppdelat på de viktigaste utgiftskategorierna.” |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att i utkastet till kommissionens förklaring om öppenhet som bifogats resultaten av förlikningsförfarandet för den omarbetade budgetförordningen, åtar sig kommissionen:

”att tillse i de sektorspecifika genomförandeförordningarna att redovisningen av informationen om mottagarna av stöd från jordbruksfonderna (EJFLU (2) och EGFJ (3)) ska kunna jämföras med den information som föreskrivs i de sektorspecifika genomförandeförordningarna för strukturfonderna. Framför allt kommer kommissionen att säkerställa en adekvat årlig redovisning i efterhand för varje mottagare av de belopp som mottagits från dessa fonder, uppdelat på de viktigaste utgiftskategorierna.”

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm för närvarande har länkar till de 14 medlemsstaternas databaser som tillhandahåller information om mottagare av betalningar från den gemensamma jordbrukspolitiken under delad förvaltning. Parlamentet beklagar dock att informationen är så olikartad och splittrad och av sådan varierande kvalitet att informationen knappast kan återfinnas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta lärdom från den lätttillgängliga webbplatsen http://www.farmsubsidy.org/ som fungerar väl och som inrättats utan offentlig finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm för närvarande har länkar till de 14 medlemsstaternas databaser som tillhandahåller information om mottagare av betalningar från den gemensamma jordbrukspolitiken under delad förvaltning. Parlamentet beklagar dock att informationen är så olikartad och splittrad och av sådan varierande kvalitet att informationen knappast kan återfinnas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta lärdom från den lätttillgängliga webbplatsen http://www.farmsubsidy.org/ som fungerar väl och som inrättats utan offentlig finansiering.

| 9. | Europaparlamentet noterar kommissionens förbehåll att eftersom länkarna på dess webbsida baseras på information från medlemsstaterna, vilka kan variera kraftigt när det gäller täckning och detaljuppgifter, kan den inte garantera att de tillhandahållna uppgifterna är riktiga och fullständiga och att den inte accepterar ansvaret för användningen av dessa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar kommissionens förbehåll att eftersom länkarna på dess webbsida baseras på information från medlemsstaterna, vilka kan variera kraftigt när det gäller täckning och detaljuppgifter, kan den inte garantera att de tillhandahållna uppgifterna är riktiga och fullständiga och att den inte accepterar ansvaret för användningen av dessa.

| 10. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste acceptera ansvaret för att säkerställa fullständiga och tillförlitliga uppgifter och sålunda vidta nödvändiga åtgärder mot medlemsstatsmyndigheter för att tillse att sådana uppgifter lämnas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste acceptera ansvaret för att säkerställa fullständiga och tillförlitliga uppgifter och sålunda vidta nödvändiga åtgärder mot medlemsstatsmyndigheter för att tillse att sådana uppgifter lämnas.

Allmänna synpunkter på redovisningen av mottagare av EU-medel

| 11. | Europaparlamentet anser att kommissionens webbsidor med redovisning av information om mottagare av EU-medel, av alla kategorier, oberoende av om det är avtal, bidrag, jordbruks- eller strukturfondsutgifter (eller andra typer av medel), generellt bör organiseras på sådant sätt att det är möjligt att inte enbart erhålla information om enskilda mottagare utan också att utföra sökningar baserade på specifika kriterier, i syfte att få en övergripande bild under olika rubriker, vilka sedan kan kontrolleras mot kommissionens genomförandesiffror. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att kommissionens webbsidor med redovisning av information om mottagare av EU-medel, av alla kategorier, oberoende av om det är avtal, bidrag, jordbruks- eller strukturfondsutgifter (eller andra typer av medel), generellt bör organiseras på sådant sätt att det är möjligt att inte enbart erhålla information om enskilda mottagare utan också att utföra sökningar baserade på specifika kriterier, i syfte att få en övergripande bild under olika rubriker, vilka sedan kan kontrolleras mot kommissionens genomförandesiffror.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att acceptera det politiska ansvaret för att offentliggöra information om mottagare av EU-medel under alla förvaltningsformer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att acceptera det politiska ansvaret för att offentliggöra information om mottagare av EU-medel under alla förvaltningsformer.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det inte är tillräckligt att enbart offentliggöra informationen i dess ursprungliga format utan att den måste vara rationellt organiserad, klassificerad och presenterad för att vara av praktiskt värde. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det inte är tillräckligt att enbart offentliggöra informationen i dess ursprungliga format utan att den måste vara rationellt organiserad, klassificerad och presenterad för att vara av praktiskt värde.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att enskilda mottagare kan få EU-medel från flera program eller sektorer av EU:s verksamhet. Parlamentet inser att det därför kan vara av värde att kunna identifiera alla belopp som betalats ut till en enskild mottagare inom samtliga sektorer. Kommissionen uppmanas att utreda möjligheten av att skapa en övergripande sökmotor som kan hämta uppgifter om enskilda mottagare över hela spektrumet av EU:s verksamheter när det gäller avtal, bidrag, subventioner, forskningsprogram, jordbruks- och strukturfonder, centraliserad/decentraliserad förvaltning etc. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att enskilda mottagare kan få EU-medel från flera program eller sektorer av EU:s verksamhet. Parlamentet inser att det därför kan vara av värde att kunna identifiera alla belopp som betalats ut till en enskild mottagare inom samtliga sektorer. Kommissionen uppmanas att utreda möjligheten av att skapa en övergripande sökmotor som kan hämta uppgifter om enskilda mottagare över hela spektrumet av EU:s verksamheter när det gäller avtal, bidrag, subventioner, forskningsprogram, jordbruks- och strukturfonder, centraliserad/decentraliserad förvaltning etc.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta synpunkterna i denna resolution och att införa ett fullt operationellt system för information till den breda allmänheten om samtliga mottagare av EU-bidrag och de utestående kraven på återbetalning före nästa val till Europaparlamentet 2009. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta synpunkterna i denna resolution och att införa ett fullt operationellt system för information till den breda allmänheten om samtliga mottagare av EU-bidrag och de utestående kraven på återbetalning före nästa val till Europaparlamentet 2009.

Förklaring om ekonomiska intressen för politiskt tillsatta personer i EU:s institutioner

| 16. | Europaparlamentet påpekar att EU-institutionerna för närvarande har olika tillvägagångssätt för förklaringarna om deras ledamöters ekonomiska intressen, allt från offentliga register (Europaparlamentet) till inga deklarationer alls. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att EU-institutionerna för närvarande har olika tillvägagångssätt för förklaringarna om deras ledamöters ekonomiska intressen, allt från offentliga register (Europaparlamentet) till inga deklarationer alls.

| 17. | Europaparlamentet anser att samtliga institutioner bör överväga huruvida de nuvarande principerna och reglerna är tillräckliga och konstaterar att det eventuellt finns behov av att se över Europaparlamentets regler för att göra en offentlig redovisning av de ekonomiska intressena på Internet obligatorisk. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att samtliga institutioner bör överväga huruvida de nuvarande principerna och reglerna är tillräckliga och konstaterar att det eventuellt finns behov av att se över Europaparlamentets regler för att göra en offentlig redovisning av de ekonomiska intressena på Internet obligatorisk.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har beställt en utredning, knuten till Europeiska öppenhetsinitiativet, om regler och normer för yrkesetik för politiskt tillsatta personer i EU-institutioner och nationella parlament, nationella regeringar, författningsdomstolar (högsta domstolar), revisionsrätter och central- eller nationalbanker i EU:s 27 medlemsstater samt i Kanada och Förenta staterna. För EU-institutionerna kommer utredningen att undersöka och jämföra regler och normer för yrkesetik i Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, Europeiska revisionsrätten, EG-domstolen, Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har beställt en utredning, knuten till Europeiska öppenhetsinitiativet, om regler och normer för yrkesetik för politiskt tillsatta personer i EU-institutioner och nationella parlament, nationella regeringar, författningsdomstolar (högsta domstolar), revisionsrätter och central- eller nationalbanker i EU:s 27 medlemsstater samt i Kanada och Förenta staterna. För EU-institutionerna kommer utredningen att undersöka och jämföra regler och normer för yrkesetik i Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, Europeiska revisionsrätten, EG-domstolen, Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken.

| 19. | Europaparlamentet är medvetet om kommissionens önskan att inrätta en ”gemensam etisk sfär” bland EU-institutionerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är medvetet om kommissionens önskan att inrätta en ”gemensam etisk sfär” bland EU-institutionerna.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen, efter rekommendationerna från kommittén med oberoende experter i dess andra rapport av den 10 september 1999 och kommissionens vitbok om den administrativa reformen av den 1 mars 2000, upprättade ett förslag till en ”rådgivande grupp för normer i offentlig förvaltning” (4), som bland annat skulle ha till uppgift att tillhandahålla riktlinjer i förväg för politiskt tillsatta personer för att hjälpa dem att undvika situationer som medför potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen, efter rekommendationerna från kommittén med oberoende experter i dess andra rapport av den 10 september 1999 och kommissionens vitbok om den administrativa reformen av den 1 mars 2000, upprättade ett förslag till en ”rådgivande grupp för normer i offentlig förvaltning” (4), som bland annat skulle ha till uppgift att tillhandahålla riktlinjer i förväg för politiskt tillsatta personer för att hjälpa dem att undvika situationer som medför potentiella intressekonflikter.

| 21. | Europaparlamentet anser att det skulle vara olämpligt att inrätta ett enda rådgivande organ för alla politiskt tillsatta personer inom EU, med tanke på den specifika situationen för ledamöterna av Europaparlamentet, som är direktvalda av medborgarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det skulle vara olämpligt att inrätta ett enda rådgivande organ för alla politiskt tillsatta personer inom EU, med tanke på den specifika situationen för ledamöterna av Europaparlamentet, som är direktvalda av medborgarna.

| 22. | Europaparlamentet anser dock att varje institution bör anta yrkesetiska regler för sina ledamöter, beroende på varje enskild institutions specifika natur, som grundas på institutionens gällande praxis när det gäller alla relevanta ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser dock att varje institution bör anta yrkesetiska regler för sina ledamöter, beroende på varje enskild institutions specifika natur, som grundas på institutionens gällande praxis när det gäller alla relevanta ekonomiska intressen.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att reglerna om yrkesetik för varje institution också bör beröra det övergripande politiska, finansiella och rättsliga ansvar som dess medlemmar och ledamöter har. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet rekommenderar att reglerna om yrkesetik för varje institution också bör beröra det övergripande politiska, finansiella och rättsliga ansvar som dess medlemmar och ledamöter har.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att EG-domstolen, som svar på parlamentets senaste resolutioner om ansvarsfriheten, nyligen antog en uppförandekod (5) för sina domare. Parlamentet konstaterar att Europeiska revisionsrätten också diskuterar liknande frågor i samband med sin expertgenomgång (”peer review”) om sin framtida roll. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att EG-domstolen, som svar på parlamentets senaste resolutioner om ansvarsfriheten, nyligen antog en uppförandekod (5) för sina domare. Parlamentet konstaterar att Europeiska revisionsrätten också diskuterar liknande frågor i samband med sin expertgenomgång (”peer review”) om sin framtida roll.

| 25. | Europaparlamentet ställer sig bakom Europeiska ombudsmannen (klagomål 3269/2005/TN) när det gäller att offentliggörande av namnen på enskilda lobbyister som håller möten med kommissionsledamöter är av väsentlig betydelse. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ställer sig bakom Europeiska ombudsmannen (klagomål 3269/2005/TN) när det gäller att offentliggörande av namnen på enskilda lobbyister som håller möten med kommissionsledamöter är av väsentlig betydelse.

Inkasseringar, avstående från inkassering

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att termen ”inkassering” täcker följande fyra olika typer av förfaranden:






  — | inkasseringar av belopp som oriktigt utbetalats av medlemsstater till jordbruksorganisationer eller jordbruksorgan som deltar i strukturåtgärder, efter diverse fel som begåtts till följd av försumlighet eller som, ibland, varit avsiktliga, |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att termen ”inkassering” täcker följande fyra olika typer av förfaranden:

—

inkasseringar av belopp som oriktigt utbetalats av medlemsstater till jordbruksorganisationer eller jordbruksorgan som deltar i strukturåtgärder, efter diverse fel som begåtts till följd av försumlighet eller som, ibland, varit avsiktliga,

| — | inkasseringar av böter som kommissionen ålagt organisationer eller medlemsstater, |
| --- | --- |

—

inkasseringar av böter som kommissionen ålagt organisationer eller medlemsstater,

| — | inkasseringar av egna medel från medlemsstaterna, enligt det normala förfarandet för inkassering av belopp som ska betalas in, |
| --- | --- |

—

inkasseringar av egna medel från medlemsstaterna, enligt det normala förfarandet för inkassering av belopp som ska betalas in,

| — | inkassering av belopp från mottagare av gemenskapsfinansiering där avtalet eller bidragsöverenskommelsen inte respekterats. |
| --- | --- |

—

inkassering av belopp från mottagare av gemenskapsfinansiering där avtalet eller bidragsöverenskommelsen inte respekterats.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sitt beklagande, såsom det uttrycktes i punkt 36 i sin resolution av den 24 oktober 2006 om inkassering av gemenskapsmedel (6), att information om återbetalning av EU-medel inte ingår i Europeiska öppenhetsinitiativet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla budgetmyndigheten och slutligen även allmänheten namnen och beloppen i samband med återbetalningar som ska inbetalas till eller som krediterats EU-budgeten liksom dessa belopps slutliga destination. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sitt beklagande, såsom det uttrycktes i punkt 36 i sin resolution av den 24 oktober 2006 om inkassering av gemenskapsmedel (6), att information om återbetalning av EU-medel inte ingår i Europeiska öppenhetsinitiativet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla budgetmyndigheten och slutligen även allmänheten namnen och beloppen i samband med återbetalningar som ska inbetalas till eller som krediterats EU-budgeten liksom dessa belopps slutliga destination.

| 28. | Europarlamentet konstaterar att enligt Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006 (7) (punkt 2.24) innehåller ”den information om återvinningar och finansiella korrigeringar som lades fram i 2006 års årliga verksamhetsrapporter [av kommissionen] [...] inte tillräckliga förklaringar”. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lämna tillförlitlig och fullständig information om korrigeringar av fel och bevis för vilka korrigeringar den gjorde. |
| --- | --- |

28.

Europarlamentet konstaterar att enligt Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006 (7) (punkt 2.24) innehåller ”den information om återvinningar och finansiella korrigeringar som lades fram i 2006 års årliga verksamhetsrapporter [av kommissionen] [...] inte tillräckliga förklaringar”. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lämna tillförlitlig och fullständig information om korrigeringar av fel och bevis för vilka korrigeringar den gjorde.

| 29. | Europaparlamentet anser att kommissionen regelbundet bör överlämna till parlamentet, och, om möjligt, offentliggöra på sin webbplats, en översikt över utestående belopp som ska inkasseras. De bör delas upp efter totalt inkasseringsbelopp per generaldirektorat (GD) och den tid som varje enskilt belopp varit utestående. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att kommissionen regelbundet bör överlämna till parlamentet, och, om möjligt, offentliggöra på sin webbplats, en översikt över utestående belopp som ska inkasseras. De bör delas upp efter totalt inkasseringsbelopp per generaldirektorat (GD) och den tid som varje enskilt belopp varit utestående.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att en sammanställning av fastställda mottagbara belopp under 2006 där man avstått från inkassering offentliggjordes som en bilaga till kommissionens meddelande (KOM(2007)0274), där en sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2006 lades fram. Parlamentet konstaterar att totalbeloppet för fall där man avstått att genomföra inkassering (belopp över 100 000 euro) var 23 038 784 euro för EG-budgeten och 6 549 996 euro för budgeten för Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att en sammanställning av fastställda mottagbara belopp under 2006 där man avstått från inkassering offentliggjordes som en bilaga till kommissionens meddelande (KOM(2007)0274), där en sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2006 lades fram. Parlamentet konstaterar att totalbeloppet för fall där man avstått att genomföra inkassering (belopp över 100 000 euro) var 23 038 784 euro för EG-budgeten och 6 549 996 euro för budgeten för Europeiska utvecklingsfonden.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen upprättar 10 000 inkasseringsorder per år och att dess GD Budget varje kvartal utarbetar saldon över utestående belopp vilka sedan skickas till de relevanta generaldirektoraten som genomför inkasseringen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen upprättar 10 000 inkasseringsorder per år och att dess GD Budget varje kvartal utarbetar saldon över utestående belopp vilka sedan skickas till de relevanta generaldirektoraten som genomför inkasseringen.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet i 2006 års preliminära räkenskaper (volym 1 sidorna 67–71) av ett kapitel om inkasseringen av utgifter i anmärkningarna till redovisningen av det ekonomiska utfallet. Parlamentet noterar att det totala värdet av de inkasseringsorder som utfärdats under 2006 var 634 000 000 euro. Parlamentet hoppas att kommissionen i framtiden kommer att göra ytterligare förbättringar i denna riktning i syfte att öka insynen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet i 2006 års preliminära räkenskaper (volym 1 sidorna 67–71) av ett kapitel om inkasseringen av utgifter i anmärkningarna till redovisningen av det ekonomiska utfallet. Parlamentet noterar att det totala värdet av de inkasseringsorder som utfärdats under 2006 var 634 000 000 euro. Parlamentet hoppas att kommissionen i framtiden kommer att göra ytterligare förbättringar i denna riktning i syfte att öka insynen.

Sammansättning av expertgrupper som ger råd till kommissionen

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen inrättat ett register (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) med expertgrupper, vilka definierats som formella och informella rådgivande organ som upprättats antingen genom kommissionsbeslut eller informellt av kommissionens avdelningar för att bistå kommissionen och dess tjänsteavdelningar i samband med utarbetandet av lagstiftningsförslag och åtgärdsinitiativ. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen inrättat ett register (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) med expertgrupper, vilka definierats som formella och informella rådgivande organ som upprättats antingen genom kommissionsbeslut eller informellt av kommissionens avdelningar för att bistå kommissionen och dess tjänsteavdelningar i samband med utarbetandet av lagstiftningsförslag och åtgärdsinitiativ.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar vice ordförande Kallas löfte, efter budgetkontrollutskottets begäran, att med verkan från 2008






  — | kommer namnen på samtliga medlemmar i både formella och informella grupper att offentliggöras och finnas tillgängliga via registret över kommissionens expertgrupper, |
| --- | --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar vice ordförande Kallas löfte, efter budgetkontrollutskottets begäran, att med verkan från 2008

—

kommer namnen på samtliga medlemmar i både formella och informella grupper att offentliggöras och finnas tillgängliga via registret över kommissionens expertgrupper,

| — | kommer för samtliga experter och suppleanter, liksom för observatörer där medverkan har budgeteffekter, namn, yrkestitel, kön, land och, där så är tillämpligt, företrätt organ att offentliggöras, såvida inte legitima övertygande skäl anförs, och göras allmänt tillgängliga via registret över expertgrupper, |
| --- | --- |

—

kommer för samtliga experter och suppleanter, liksom för observatörer där medverkan har budgeteffekter, namn, yrkestitel, kön, land och, där så är tillämpligt, företrätt organ att offentliggöras, såvida inte legitima övertygande skäl anförs, och göras allmänt tillgängliga via registret över expertgrupper,

| — | kan personuppgifter som inte offentliggörs på denna grund tillhandahållas Europaparlamentet, där varje fall behandlas för sig, utan att detta påverkar förordning (EG) nr 45/2001 (8) enligt de relevanta bestämmelserna i bilaga I till ramavtalet, |
| --- | --- |

—

kan personuppgifter som inte offentliggörs på denna grund tillhandahållas Europaparlamentet, där varje fall behandlas för sig, utan att detta påverkar förordning (EG) nr 45/2001 (8) enligt de relevanta bestämmelserna i bilaga I till ramavtalet,

| — | kommer en avancerad sökmekanism att utvecklas som gör det möjligt för användaren att söka med nyckelord i samtliga metadata och till exempel att söka efter antalet experter, efter land och efter sammansättning. |
| --- | --- |

—

kommer en avancerad sökmekanism att utvecklas som gör det möjligt för användaren att söka med nyckelord i samtliga metadata och till exempel att söka efter antalet experter, efter land och efter sammansättning.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att registret över expertgrupper inte täcker






  — | oberoende experter med uppgift att bistå kommissionen i genomförandet av ramprogrammen för forskning och utveckling, |
| --- | --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att registret över expertgrupper inte täcker

—

oberoende experter med uppgift att bistå kommissionen i genomförandet av ramprogrammen för forskning och utveckling,

| — | kommittéer för den branschspecifika och branschövergripande dialogen mellan arbetsmarknadens parter (av vilka cirka 70 var i verksamhet under 2005), |
| --- | --- |

—

kommittéer för den branschspecifika och branschövergripande dialogen mellan arbetsmarknadens parter (av vilka cirka 70 var i verksamhet under 2005),

| — | kommittéer inom kommittéförfarandet som bistår kommissionen inom politikområden där kommissionen har behörighet att genomföra lagstiftning (under 2004 fanns det 250), |
| --- | --- |

—

kommittéer inom kommittéförfarandet som bistår kommissionen inom politikområden där kommissionen har behörighet att genomföra lagstiftning (under 2004 fanns det 250),

| — | gemensamma enheter som uppstår till följd av internationella överenskommelser (under 2004 var det totalt 170 som var i verksamhet). |
| --- | --- |

—

gemensamma enheter som uppstår till följd av internationella överenskommelser (under 2004 var det totalt 170 som var i verksamhet).

| 36. | Europaparlamentet motsätter sig att dessa grupper generellt inte ingår i registret och förväntar sig att kommissionen vidtar åtgärder för att se till att registret innehåller alla expertgrupper, inbegripet information om deltagare i kommittéer inom kommittéförfarandet, enskilda experter, gemensamma enheter och kommittéer med arbetsmarknadens parter för att säkerställa att det tillämpas samma insynsvänliga tillvägagångssätt när det gäller deltagande i dessa expertkommittéer, såvida inte legitima övertygande skäl anförs i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet motsätter sig att dessa grupper generellt inte ingår i registret och förväntar sig att kommissionen vidtar åtgärder för att se till att registret innehåller alla expertgrupper, inbegripet information om deltagare i kommittéer inom kommittéförfarandet, enskilda experter, gemensamma enheter och kommittéer med arbetsmarknadens parter för att säkerställa att det tillämpas samma insynsvänliga tillvägagångssätt när det gäller deltagande i dessa expertkommittéer, såvida inte legitima övertygande skäl anförs i det enskilda fallet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig översyn av sammansättningen av sina expertgrupper före utgången av 2008 och vidta åtgärder för att säkerställa en balanserad representation av intressegrupper bland deltagarna i expertgrupperna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig översyn av sammansättningen av sina expertgrupper före utgången av 2008 och vidta åtgärder för att säkerställa en balanserad representation av intressegrupper bland deltagarna i expertgrupperna.

| 38. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen före utgången av 2008 måste utveckla en öppen, insynsvänlig och allomfattande process för att välja ut deltagare i nya expertgrupper och att den senast i februari 2009 måste informera parlamentet om de nya urvalskriterierna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen före utgången av 2008 måste utveckla en öppen, insynsvänlig och allomfattande process för att välja ut deltagare i nya expertgrupper och att den senast i februari 2009 måste informera parlamentet om de nya urvalskriterierna.

Styrelseformer inom institutionerna och deras årliga verksamhetsrapporter

| 39. | Europaparlamentet erkänner att en viktig förutsättning för goda styrelseformer i företag eller i EU:s institutioner är att berörda aktörer och allmänheten har tillgång till information om den ekonomiska förvaltningen i en form som den genomsnittlige läsaren lätt kan förstå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erkänner att en viktig förutsättning för goda styrelseformer i företag eller i EU:s institutioner är att berörda aktörer och allmänheten har tillgång till information om den ekonomiska förvaltningen i en form som den genomsnittlige läsaren lätt kan förstå.

| 40. | Europaparlamentet erkänner att läget förändrats efter det att den ändrade budgetförordningen trädde i kraft 2003 genom skyldigheten att utarbeta de årliga verksamhetsrapporterna, vilket i praktiken innebär en detaljerad inblick i institutionernas inre verksamhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner att läget förändrats efter det att den ändrade budgetförordningen trädde i kraft 2003 genom skyldigheten att utarbeta de årliga verksamhetsrapporterna, vilket i praktiken innebär en detaljerad inblick i institutionernas inre verksamhet.

| 41. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till offentliggörandet av de årliga verksamhetsrapporterna (2004, 2005 och 2006) från dess generaldirektörer och andra tjänsteenheter samt kommissionens sammanfattande rapport: Resultat av vår politik 2006 (KOM(2007)0067) på dess webbplats http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till offentliggörandet av de årliga verksamhetsrapporterna (2004, 2005 och 2006) från dess generaldirektörer och andra tjänsteenheter samt kommissionens sammanfattande rapport: Resultat av vår politik 2006 (KOM(2007)0067) på dess webbplats http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna, enligt kommissionen, är det sista ledet och den grund på vilken kommissionens ansvarighetsredovisning bygger (KOM(2006)0277) och eftersom generaldirektörerna och kommissionen som kollegium påtar sig det politiska ansvaret för förvaltningen i dessa rapporter, uppmanar parlamentet eftertryckligt kommissionen att vidta ordentliga åtgärder så att full insyn lämnas i hur 80 procent av EU:s medel används (delad förvaltning), eftersom dess egen ansvarighetsredovisning annars kommer att anses vara bristfällig. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna, enligt kommissionen, är det sista ledet och den grund på vilken kommissionens ansvarighetsredovisning bygger (KOM(2006)0277) och eftersom generaldirektörerna och kommissionen som kollegium påtar sig det politiska ansvaret för förvaltningen i dessa rapporter, uppmanar parlamentet eftertryckligt kommissionen att vidta ordentliga åtgärder så att full insyn lämnas i hur 80 procent av EU:s medel används (delad förvaltning), eftersom dess egen ansvarighetsredovisning annars kommer att anses vara bristfällig.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att ge sitt stöd för att medlemsstaterna ska lämna nationella revisionsförklaringar, vilket skulle göra det möjligt för kommissionen att ta på sig fullt ansvar för EU:s hela ekonomiska förvaltning. Parlamentet uppmanar även med kraft kommissionen att i större omfattning förlita sig på det arbete som utförs av nationella revisionsorgan och externa organ. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att ge sitt stöd för att medlemsstaterna ska lämna nationella revisionsförklaringar, vilket skulle göra det möjligt för kommissionen att ta på sig fullt ansvar för EU:s hela ekonomiska förvaltning. Parlamentet uppmanar även med kraft kommissionen att i större omfattning förlita sig på det arbete som utförs av nationella revisionsorgan och externa organ.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att EG-domstolen, Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen alla överlämnar årliga verksamhetsrapporter till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar att EG-domstolen, Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen alla överlämnar årliga verksamhetsrapporter till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

| 45. | Europaparlamentet anser att de årliga verksamhetsrapporterna från de övriga institutionerna, inbegripet rådet och Europaparlamentet, bör placeras på institutionernas webbplatser för att öka insynen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att de årliga verksamhetsrapporterna från de övriga institutionerna, inbegripet rådet och Europaparlamentet, bör placeras på institutionernas webbplatser för att öka insynen.

Att svartlista bedragare

| 46. | Europaparlamentet påminner om att en av de frågor som behandlades av kommissionen i det förberedande arbetet om öppenhet (SEK(2005)1300) var huruvida man i högre grad kunde avskräcka från bedrägerier genom att vara öppnare när det gäller undersökningsresultaten och huruvida kommissionen borde upprätta och offentliggöra en ”svart lista” med fastställda bedrägerifall för att hänga ut namngivna personer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att en av de frågor som behandlades av kommissionen i det förberedande arbetet om öppenhet (SEK(2005)1300) var huruvida man i högre grad kunde avskräcka från bedrägerier genom att vara öppnare när det gäller undersökningsresultaten och huruvida kommissionen borde upprätta och offentliggöra en ”svart lista” med fastställda bedrägerifall för att hänga ut namngivna personer.

| 47. | Europaparlamentet noterar att medan svartlistning av bedragare behandlas utförligt i kommissionens interna arbetsdokument (SEK(2005)1300), fanns det inte med i varken kommissionens grönbok om Europeiska öppenhetsinitiativet eller i uppföljningsmeddelandet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att medan svartlistning av bedragare behandlas utförligt i kommissionens interna arbetsdokument (SEK(2005)1300), fanns det inte med i varken kommissionens grönbok om Europeiska öppenhetsinitiativet eller i uppföljningsmeddelandet.

| 48. | Europaparlamentet ber kommissionen att överväga hur en offentlig ”svartlistning” av bekräftade bedrägerifall och de enheter som står bakom dessa skulle kunna inrättas för att peka ut de ansvariga och även informera allmänheten om resultaten av gemenskapens strävan att bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet ber kommissionen att överväga hur en offentlig ”svartlistning” av bekräftade bedrägerifall och de enheter som står bakom dessa skulle kunna inrättas för att peka ut de ansvariga och även informera allmänheten om resultaten av gemenskapens strävan att bekämpa bedrägerier.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen, för att skydda EU:s ekonomiska intressen, på begäran av Europaparlamentet 1997 inrättade ett förvarningssystem med fem olika grader av varningar för att bistå kommissionens avdelningar att identifiera enheter som utgjorde en ekonomisk eller annan risk. Parlamentet konstaterar att detta system täcker både centraliserad förvaltning (avtal och bidrag som direkt förvaltas av kommissionens avdelningar) och decentraliserad förvaltning (avtal och bidrag som förvaltas av tredjeländer). Förvarningssystemet täcker dock fortfarande inte EU-medel som förvaltas i partnerskap med medlemsstaterna (delad förvaltning, huvudsakligen den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna) och inte heller medel som delegerats till internationella organisationer (gemensam förvaltning). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen, för att skydda EU:s ekonomiska intressen, på begäran av Europaparlamentet 1997 inrättade ett förvarningssystem med fem olika grader av varningar för att bistå kommissionens avdelningar att identifiera enheter som utgjorde en ekonomisk eller annan risk. Parlamentet konstaterar att detta system täcker både centraliserad förvaltning (avtal och bidrag som direkt förvaltas av kommissionens avdelningar) och decentraliserad förvaltning (avtal och bidrag som förvaltas av tredjeländer). Förvarningssystemet täcker dock fortfarande inte EU-medel som förvaltas i partnerskap med medlemsstaterna (delad förvaltning, huvudsakligen den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna) och inte heller medel som delegerats till internationella organisationer (gemensam förvaltning).

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att enligt Europeiska revisionsrättens huvudsakliga slutsatser i årsrapporten för 2006 var bristande iakttagande av bestämmelserna t.ex. upphandlingsförfarandet saknades eller var ogiltigt) huvudorsaken till regelbrott inom strukturfondsområdet, och eftersom skydd av EU:s ekonomiska intressen är ett väsentligt mål, uppmanas kommissionen och Europeiska revisionsrätten att till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten rapportera om de vanligaste typerna av regelbrott eller bedrägerier under upphandlingsförfarandena och om orsakerna till dessa. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att enligt Europeiska revisionsrättens huvudsakliga slutsatser i årsrapporten för 2006 var bristande iakttagande av bestämmelserna t.ex. upphandlingsförfarandet saknades eller var ogiltigt) huvudorsaken till regelbrott inom strukturfondsområdet, och eftersom skydd av EU:s ekonomiska intressen är ett väsentligt mål, uppmanas kommissionen och Europeiska revisionsrätten att till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten rapportera om de vanligaste typerna av regelbrott eller bedrägerier under upphandlingsförfarandena och om orsakerna till dessa.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att på grund av uppgiftsskydd, i syfte att skydda de berörda enheternas legitima intressen, och i avsaknad av bestämmelser i budgetförordningen som godkänner ett offentliggörande, är registreringen enligt förvarningssystemet strikt konfidentiell. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet konstaterar att på grund av uppgiftsskydd, i syfte att skydda de berörda enheternas legitima intressen, och i avsaknad av bestämmelser i budgetförordningen som godkänner ett offentliggörande, är registreringen enligt förvarningssystemet strikt konfidentiell.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 95 i budgetförordningen ska en central databas med uppgifter om uteslutna anbudssökande och anbudsgivare inrättas (i enlighet med gemenskapsreglerna om skydd av personuppgifter) och förvaltas gemensamt av samtliga institutioner och organ. Avsikten är att den ska vara i verksamhet från den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 95 i budgetförordningen ska en central databas med uppgifter om uteslutna anbudssökande och anbudsgivare inrättas (i enlighet med gemenskapsreglerna om skydd av personuppgifter) och förvaltas gemensamt av samtliga institutioner och organ. Avsikten är att den ska vara i verksamhet från den 1 januari 2009.

| 53. | Europaparlamentet betonar åter att det snarast måste införas en etisk regel för Olaf för att garantera presumtionen för den anklagades oskuld när det gäller de mottagare, som efter att de varit föremål för en stor undersökning vilken orsakat dem skada, slutligen förklaras oskyldiga av domstolarna utan att de erhåller någon ersättning för deras skadade anseende och för de förorsakade förlusterna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar åter att det snarast måste införas en etisk regel för Olaf för att garantera presumtionen för den anklagades oskuld när det gäller de mottagare, som efter att de varit föremål för en stor undersökning vilken orsakat dem skada, slutligen förklaras oskyldiga av domstolarna utan att de erhåller någon ersättning för deras skadade anseende och för de förorsakade förlusterna.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna är skyldiga att till behörig utanordnare meddela information om anbudssökande och anbudsgivare som uteslutits. Parlamentet konstaterar dessutom att allmänheten inte kommer att få tillträde till databasen, vilken endast är tillgänglig för EU-institutionerna, genomförandeorganen och tillsynsorganen (artikel 95.2 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna är skyldiga att till behörig utanordnare meddela information om anbudssökande och anbudsgivare som uteslutits. Parlamentet konstaterar dessutom att allmänheten inte kommer att få tillträde till databasen, vilken endast är tillgänglig för EU-institutionerna, genomförandeorganen och tillsynsorganen (artikel 95.2 i budgetförordningen).

*

* *

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till övriga institutioner. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till övriga institutioner.

---

(1)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 om ändring av rådets förordning (EG/Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

(3)  Europeiska garantifonden för jordbruket.

(4)  Förslag till avtal mellan Europaparlamentet, rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om bildande av en rådgivande grupp för normer i offentlig förvaltning (SEK(2000)2077).

(5)  EUT C 223, 22.9.2007, s. 1.

(6)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 125.

(7)  EUT C 273, 15.11.2007, s. 1.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/8

---

Tisdag 19 februari 2008Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Årsrapporter 2005–2006

P6_TA(2008)0052

Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen samt bedrägeribekämpning – årsrapporterna 2005 och 2006 (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av de föregående årsrapporterna från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 12 juli 2006, ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – Årsrapport 2005” (KOM(2006)0378), med bilagorna (SEK(2006)0911 och SEK(2006)0912),

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 6 juli 2007, ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – och bedrägeribekämpning – Årsrapport 2006” (KOM(2007)0390), med bilagorna (SEK(2007)0930 och SEK(2007)0938),

med beaktande av Olafs årliga verksamhetsrapport för 2005 (1),

med beaktande av Olafs årliga verksamhetsrapport för 2006 (2),

med beaktande av verksamhetsrapporten från Olafs övervakningskommitté för perioden december 2005 till maj 2007 (3),

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2005 (4),

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006 (5),

med beaktande av artiklarna 276.3 och 280.5 i EG-fördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6),

med beaktande av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0009/2008), och av följande skäl:

| A. | Artiklarna 280.1 och 280.2 i EG-fördragets måste beaktas. |
| --- | --- |

A.

Artiklarna 280.1 och 280.2 i EG-fördragets måste beaktas.

| B. | I artikel 53b.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8) (budgetförordningen) sägs följande:
  ”2   nUtan att det påverkar tillämpningen av kompletterande bestämmelser i relevanta sektorspecifika bestämmelser, och för att kunna garantera att medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna används enligt tillämpliga bestämmelser och principer, ska medlemsstaterna vidta alla lagstiftningsrelaterade, administrativa och övriga åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. De ska i detta syfte särskilt






  a) | försäkra sig om att de åtgärder som finansieras genom budgeten faktiskt vidtas och sörja för att de genomförs korrekt, |
| --- | --- | --- |

B.

I artikel 53b.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8) (budgetförordningen) sägs följande:

”2   nUtan att det påverkar tillämpningen av kompletterande bestämmelser i relevanta sektorspecifika bestämmelser, och för att kunna garantera att medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna används enligt tillämpliga bestämmelser och principer, ska medlemsstaterna vidta alla lagstiftningsrelaterade, administrativa och övriga åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. De ska i detta syfte särskilt

a)

försäkra sig om att de åtgärder som finansieras genom budgeten faktiskt vidtas och sörja för att de genomförs korrekt,

| b) | förebygga och följa upp oegentligheter och bedrägerier, |
| --- | --- |

b)

förebygga och följa upp oegentligheter och bedrägerier,

| c) | återkräva medel som använts felaktigt eller gått förlorade på grund av oegentligheter eller misstag, |
| --- | --- |

c)

återkräva medel som använts felaktigt eller gått förlorade på grund av oegentligheter eller misstag,

| d) | genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är. |
| --- | --- |

d)

genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.

Medlemsstaterna ska därför utföra regelbundna kontroller och införa effektiva och ändamålsenliga system för intern kontroll ...”

Beloppen för de anmälda oegentligheterna

| 1. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att rapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen, och framför allt årsrapporten för budgetåret 2006, har blivit mer analytiska. Parlamentet påpekar dock att statistiken bygger på mycket olika nationella strukturer med mycket olika administrativa och juridiska system och kontroll- och övervakningssystem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att rapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen, och framför allt årsrapporten för budgetåret 2006, har blivit mer analytiska. Parlamentet påpekar dock att statistiken bygger på mycket olika nationella strukturer med mycket olika administrativa och juridiska system och kontroll- och övervakningssystem.

| 2. | Europaparlamentet begär att årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen samt de betänkanden som Europaparlamentet utarbetar utifrån dessa rapporter ska föras upp på rådets dagordning, och uppmanar rådet att därefter delge parlamentet och kommissionen sina iakttagelser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen samt de betänkanden som Europaparlamentet utarbetar utifrån dessa rapporter ska föras upp på rådets dagordning, och uppmanar rådet att därefter delge parlamentet och kommissionen sina iakttagelser.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de anmälda oegentligheterna under 2006 på området för medlemsstaternas egna medel, jordbruksutgifter samt strukturåtgärder uppgick till ett totalbelopp på ungefär 1 143 miljoner euro (jämfört med 1 024 miljoner euro 2005, 982,3 miljoner euro 2004, 922 miljoner euro 2003 och 1 150 miljoner euro 2002). De belopp som medlemsstaterna anmälde till kommissionen under 2006 fördelar sig enligt följande:






  — | Egna medel: 353 miljoner euro, (328,4 miljoner euro 2005, 212,4 miljoner euro 2004, 269,9 miljoner euro 2003 och 367 miljoner euro 2002). |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de anmälda oegentligheterna under 2006 på området för medlemsstaternas egna medel, jordbruksutgifter samt strukturåtgärder uppgick till ett totalbelopp på ungefär 1 143 miljoner euro (jämfört med 1 024 miljoner euro 2005, 982,3 miljoner euro 2004, 922 miljoner euro 2003 och 1 150 miljoner euro 2002). De belopp som medlemsstaterna anmälde till kommissionen under 2006 fördelar sig enligt följande:

—

Egna medel: 353 miljoner euro, (328,4 miljoner euro 2005, 212,4 miljoner euro 2004, 269,9 miljoner euro 2003 och 367 miljoner euro 2002).

| — | Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ): 87 miljoner euro (102 miljoner euro 2005, 82,1 miljon euro 2004, 169,7 miljoner euro 2003 och 198,1 miljoner euro 2002). |
| --- | --- |

—

Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ): 87 miljoner euro (102 miljoner euro 2005, 82,1 miljon euro 2004, 169,7 miljoner euro 2003 och 198,1 miljoner euro 2002).

| — | Strukturåtgärder: 703 miljoner euro (601 miljoner euro 2005, 694,5 miljoner euro 2004, 482,2 miljoner euro 2003 och 614,1 miljoner euro 2002). |
| --- | --- |

—

Strukturåtgärder: 703 miljoner euro (601 miljoner euro 2005, 694,5 miljoner euro 2004, 482,2 miljoner euro 2003 och 614,1 miljoner euro 2002).

Europaparlamentet konstaterar även att de anmälda oegentligheterna under 2006 avseende stöd inför anslutningen uppgick till ett totalbelopp på 12,32 miljoner euro (17,6 miljoner euro 2005).

| 4. | Europaparlamentet betonar att de årliga variationerna i oegentligheternas ekonomiska konsekvenser kan påverkas av ett flertal faktorer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att de årliga variationerna i oegentligheternas ekonomiska konsekvenser kan påverkas av ett flertal faktorer.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det faktum att ett stort antal oegentligheter har anmälts till kommissionen inte nödvändigtvis innebär att bedrägerierna är omfattande. Antalet anmälda oegentligheter kan också vara ett bevis för att de införda kontrollåtgärderna är effektiva och att medlemsstaterna och kommissionen har ett nära samarbete. Parlamentet gläder sig över att kommissionen i sin årsrapport för 2006 har betonat betydelsen av ett sådant samarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det faktum att ett stort antal oegentligheter har anmälts till kommissionen inte nödvändigtvis innebär att bedrägerierna är omfattande. Antalet anmälda oegentligheter kan också vara ett bevis för att de införda kontrollåtgärderna är effektiva och att medlemsstaterna och kommissionen har ett nära samarbete. Parlamentet gläder sig över att kommissionen i sin årsrapport för 2006 har betonat betydelsen av ett sådant samarbete.

Allmän analys

| 6. | Europaparlamentet konstaterar i fråga om egna medel att beloppet i samband med oegentligheter har ökat med 7 procent, från 328 miljoner euro 2005 till 353 miljoner euro 2006. De produkter som särskilt drabbades av oegentligheter var tv-apparater (69 miljoner euro 2005 och 62,3 miljoner euro 2006) och cigaretter (30,9 miljoner euro 2005 och 27,6 miljoner euro 2006). Antalet oegentligheter i Italien (+ 122 procent) och Nederländerna (+ 81 procent) har ökat kraftigt, och 113,4 miljoner euro (32 procent) återvanns under 2006. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar i fråga om egna medel att beloppet i samband med oegentligheter har ökat med 7 procent, från 328 miljoner euro 2005 till 353 miljoner euro 2006. De produkter som särskilt drabbades av oegentligheter var tv-apparater (69 miljoner euro 2005 och 62,3 miljoner euro 2006) och cigaretter (30,9 miljoner euro 2005 och 27,6 miljoner euro 2006). Antalet oegentligheter i Italien (+ 122 procent) och Nederländerna (+ 81 procent) har ökat kraftigt, och 113,4 miljoner euro (32 procent) återvanns under 2006.

| 7. | Europaparlamentet påpekar beträffande jordbruksutgifter att beloppet i samband med oegentligheter har minskat från 105 miljoner euro under 2005 till 87 miljoner euro år 2006. Spanien, Frankrike och Italien har stått för 57,2 procent av oegentligheterna, vilket motsvarar 64,9 miljoner euro, och de mest drabbade sektorerna är landsbygdsutveckling, nöt- och kalvkött samt frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar beträffande jordbruksutgifter att beloppet i samband med oegentligheter har minskat från 105 miljoner euro under 2005 till 87 miljoner euro år 2006. Spanien, Frankrike och Italien har stått för 57,2 procent av oegentligheterna, vilket motsvarar 64,9 miljoner euro, och de mest drabbade sektorerna är landsbygdsutveckling, nöt- och kalvkött samt frukt och grönsaker.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (9). Förordningen är avsedd att vara en förenklad och effektivare rättslig ram för medlemsstaterna så att de kan återvinna oriktigt utbetalade belopp. Kommissionen uppmanas att utvärdera tillämpningen av denna rättsakt och att översända en rapport till parlamentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (9). Förordningen är avsedd att vara en förenklad och effektivare rättslig ram för medlemsstaterna så att de kan återvinna oriktigt utbetalade belopp. Kommissionen uppmanas att utvärdera tillämpningen av denna rättsakt och att översända en rapport till parlamentet.

| 9. | Europaparlamentet gläder sig över det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), i vilket 68 procent av ärendena har hanterats, fungerar väl och har gjort det möjligt att upptäcka en stor del av oegentligheterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläder sig över det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), i vilket 68 procent av ärendena har hanterats, fungerar väl och har gjort det möjligt att upptäcka en stor del av oegentligheterna.

| 10. | Det är oroande att återvinningsnivån för oriktigt utbetalade belopp fortfarande är låg och varierar mellan medlemsstaterna. Eftersom återvinningschanserna minskar med tiden uppmanar Europaparlamentet kommissionen att öka sina ansträngningar för att återvinna en större andel av de oriktigt utbetalade beloppen. |
| --- | --- |

10.

Det är oroande att återvinningsnivån för oriktigt utbetalade belopp fortfarande är låg och varierar mellan medlemsstaterna. Eftersom återvinningschanserna minskar med tiden uppmanar Europaparlamentet kommissionen att öka sina ansträngningar för att återvinna en större andel av de oriktigt utbetalade beloppen.

| 11. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör vidta korrigerande åtgärder när de belopp som återvinns systematiskt förblir låga i en viss medlemsstat. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör vidta korrigerande åtgärder när de belopp som återvinns systematiskt förblir låga i en viss medlemsstat.

| 12. | Kommissionen har Europaparlamentets fulla stöd när det gäller en strikt tillämpning av lagstiftningen om avbrutna utbetalningar. Europaparlamentet begär att även jordbruksutgifterna ska omfattas av samma förfarande som de åtgärder som redan tillämpas (10) när det gäller att hålla inne medel i de fall då kommissionen inte har en absolut garanti för förvaltnings- och kontrollsystemens pålitlighet i den medlemsstat som mottar sådana medel. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen har Europaparlamentets fulla stöd när det gäller en strikt tillämpning av lagstiftningen om avbrutna utbetalningar. Europaparlamentet begär att även jordbruksutgifterna ska omfattas av samma förfarande som de åtgärder som redan tillämpas (10) när det gäller att hålla inne medel i de fall då kommissionen inte har en absolut garanti för förvaltnings- och kontrollsystemens pålitlighet i den medlemsstat som mottar sådana medel.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen utvärdera tillsynssystemens transparens och effektivitet när det gäller utbetalningar till jordbrukare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen utvärdera tillsynssystemens transparens och effektivitet när det gäller utbetalningar till jordbrukare.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar arbetet i arbetsgruppen för återvinning (11) som har kunnat klara upp en stor del av oegentligheterna från tidigare år (1971 till 2006: 3 061 miljoner euro). Medlemsstaterna har följaktligen återvunnit 898 miljoner euro, och 1 200 miljoner euro har kunnat likvideras genom förfarandet för ”avslutande av räkenskaper”. Parlamentet betonar dock att medlemsstaterna måste vara mycket mer vaksamma för att kunna undvika oegentligheter och återvinna medel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar arbetet i arbetsgruppen för återvinning (11) som har kunnat klara upp en stor del av oegentligheterna från tidigare år (1971 till 2006: 3 061 miljoner euro). Medlemsstaterna har följaktligen återvunnit 898 miljoner euro, och 1 200 miljoner euro har kunnat likvideras genom förfarandet för ”avslutande av räkenskaper”. Parlamentet betonar dock att medlemsstaterna måste vara mycket mer vaksamma för att kunna undvika oegentligheter och återvinna medel.

| 15. | Europaparlamentet noterar att kommissionen antagit sin andra rapport om bristerna i genomförandet av ”svartlistesystemet” (rådets förordning (EG) nr 1469/95 (12)) och efterlyser en bredare diskussion inom EU-institutionerna om hur man ska gå vidare. Närmast till hands ligger en rejäl höjning av sanktionerna för medlemsstater som brister i sina skyldigheter när det gäller återkrav av oriktigt utbetalade belopp. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att kommissionen antagit sin andra rapport om bristerna i genomförandet av ”svartlistesystemet” (rådets förordning (EG) nr 1469/95 (12)) och efterlyser en bredare diskussion inom EU-institutionerna om hur man ska gå vidare. Närmast till hands ligger en rejäl höjning av sanktionerna för medlemsstater som brister i sina skyldigheter när det gäller återkrav av oriktigt utbetalade belopp.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att beloppet i samband med oegentligheter inom ramen för strukturåtgärder har ökat med 17 procent, från 601 miljoner euro år 2005 till 703 miljoner euro år 2006 (517 miljoner euro i strukturmedel, 186 miljoner euro i sammanhållningsmedel). Oegentligheterna rör främst (75 procent) Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). Tyskland, Spanien, Italien, Portugal och Förenade kungariket står för ungefär 85 procent av det nämnda beloppet (438,1 miljoner euro) från strukturfonderna för 2006. Stödmottagarna har i många fall fakturerat icke-stödberättigade utgifter, och händelserna upptäcktes efter att handlingarna hade kontrollerats. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att beloppet i samband med oegentligheter inom ramen för strukturåtgärder har ökat med 17 procent, från 601 miljoner euro år 2005 till 703 miljoner euro år 2006 (517 miljoner euro i strukturmedel, 186 miljoner euro i sammanhållningsmedel). Oegentligheterna rör främst (75 procent) Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). Tyskland, Spanien, Italien, Portugal och Förenade kungariket står för ungefär 85 procent av det nämnda beloppet (438,1 miljoner euro) från strukturfonderna för 2006. Stödmottagarna har i många fall fakturerat icke-stödberättigade utgifter, och händelserna upptäcktes efter att handlingarna hade kontrollerats.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att 60 av de 95 strukturfondsprojekt som granskats under den nuvarande programperioden innehöll väsentliga fel i utgiftsdeklarationerna, vilket innebär att antalet oegentligheter ökat jämfört med föregående år. Parlamentet anser att man bör granska flera projekt, för att med hjälp av slutsatserna kunna utarbeta klara rekommendationer för att förbättra den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att 60 av de 95 strukturfondsprojekt som granskats under den nuvarande programperioden innehöll väsentliga fel i utgiftsdeklarationerna, vilket innebär att antalet oegentligheter ökat jämfört med föregående år. Parlamentet anser att man bör granska flera projekt, för att med hjälp av slutsatserna kunna utarbeta klara rekommendationer för att förbättra den ekonomiska förvaltningen.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att 266,5 miljoner euro av de 703 miljonerna euro ännu inte har återvunnits för 2006, samtidigt som 762 miljoner euro från de föregående åren återstår att återvinna. Kommissionen uppmanas att informera parlamentets behöriga utskott två gånger per år om de framsteg som gjorts och de specifika åtgärder som vidtagits för att påskynda återvinningen av utestående belopp. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att 266,5 miljoner euro av de 703 miljonerna euro ännu inte har återvunnits för 2006, samtidigt som 762 miljoner euro från de föregående åren återstår att återvinna. Kommissionen uppmanas att informera parlamentets behöriga utskott två gånger per år om de framsteg som gjorts och de specifika åtgärder som vidtagits för att påskynda återvinningen av utestående belopp.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar beträffande stöd inför anslutningen att beloppen under 2005 minskade med 26,5 miljoner euro till 12,3 miljoner euro år 2006. De vanligaste misstagen var att icke-stödberättigade utgifter fakturerades och att bestämmelser i avtalen eller i lagar och förordningar inte följdes. Sedan medlen avsattes har 11 miljoner euro återvunnits, men 14 miljoner euro måste fortfarande återvinnas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar beträffande stöd inför anslutningen att beloppen under 2005 minskade med 26,5 miljoner euro till 12,3 miljoner euro år 2006. De vanligaste misstagen var att icke-stödberättigade utgifter fakturerades och att bestämmelser i avtalen eller i lagar och förordningar inte följdes. Sedan medlen avsattes har 11 miljoner euro återvunnits, men 14 miljoner euro måste fortfarande återvinnas.

| 20. | Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att medlemsstaterna och EU-institutionerna, inklusive revisionsrätten, måste komma fram till en politisk överenskommelse om en ”godtagbar felnivå”, om en positiv revisionsförklaring någonsin ska kunna avges. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att medlemsstaterna och EU-institutionerna, inklusive revisionsrätten, måste komma fram till en politisk överenskommelse om en ”godtagbar felnivå”, om en positiv revisionsförklaring någonsin ska kunna avges.

Konstaterade brister

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årsrapport för 2008 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen införliva en analys av de strukturer i medlemsstaterna som utnyttjas i kampen mot oegentligheter. För att ge parlamentet en tydligare bild av hur lagstiftningsramen för bedrägeribekämpning tillämpas bör denna analys bland annat besvara följande frågor:






  — | Vilka av medlemsstaternas nationella myndigheter deltar i detta arbete? |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årsrapport för 2008 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen införliva en analys av de strukturer i medlemsstaterna som utnyttjas i kampen mot oegentligheter. För att ge parlamentet en tydligare bild av hur lagstiftningsramen för bedrägeribekämpning tillämpas bör denna analys bland annat besvara följande frågor:

—

Vilka av medlemsstaternas nationella myndigheter deltar i detta arbete?

| — | Hur är deras samarbete organiserat? |
| --- | --- |

—

Hur är deras samarbete organiserat?

| — | Vilka granskningsbefogenheter har de nationella myndigheterna? |
| --- | --- |

—

Vilka granskningsbefogenheter har de nationella myndigheterna?

| — | Grundas dessa nationella myndigheternas verksamhet på en årlig planering? |
| --- | --- |

—

Grundas dessa nationella myndigheternas verksamhet på en årlig planering?

| — | Är de skyldiga att utarbeta en rapport om de mål de har att följa i sin kontrollverksamhet? |
| --- | --- |

—

Är de skyldiga att utarbeta en rapport om de mål de har att följa i sin kontrollverksamhet?

| — | Är de nationella myndigheterna skyldiga att utarbeta en rapport om användningen av EU-medel? |
| --- | --- |

—

Är de nationella myndigheterna skyldiga att utarbeta en rapport om användningen av EU-medel?

| — | Hur samarbetar de med Olaf och på vilket sätt får kommissionen reda på deras iakttagelser? |
| --- | --- |

—

Hur samarbetar de med Olaf och på vilket sätt får kommissionen reda på deras iakttagelser?

| — | Vilka EU-databaser har de direkt tillgång till? |
| --- | --- |

—

Vilka EU-databaser har de direkt tillgång till?

| — | Vilka nationella databaser har kommissionen tillgång till? |
| --- | --- |

—

Vilka nationella databaser har kommissionen tillgång till?

| — | Vilka är de beräknade kostnaderna för kontrollerna? |
| --- | --- |

—

Vilka är de beräknade kostnaderna för kontrollerna?

| — | Vilka förfaranden används för att anmäla oegentligheter? |
| --- | --- |

—

Vilka förfaranden används för att anmäla oegentligheter?

| — | Hur går det med genomförandet av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96? |
| --- | --- |

—

Hur går det med genomförandet av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96?

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beträffande sektorn för egna medel ange vilka ytterligare åtgärder man avser att vidta för att stoppa den olagliga införseln av tv-apparater och cigaretter samt förfalskade varor i allmänhet. Parlamentet noterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att Olaf har lyckats etablera ett kontor i Kina. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att skärpa kampen mot förfalskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet inom ramen för sin årsrapport för 2007 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen, vilken kommer att offentliggöras under 2008, om de initiativ och åtgärder som vidtagits på grundval av parlamentets resolution av den 11 oktober 2007 om följderna av avtalet mellan gemenskapen, medlemsstaterna och Philip Morris om att intensifiera kampen mot bedrägeri och cigarettsmuggling och framsteg med genomförandet av rekommendationerna från parlamentets kommitté för undersökning av gemenskapens transiteringssystem (13). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beträffande sektorn för egna medel ange vilka ytterligare åtgärder man avser att vidta för att stoppa den olagliga införseln av tv-apparater och cigaretter samt förfalskade varor i allmänhet. Parlamentet noterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att Olaf har lyckats etablera ett kontor i Kina. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att skärpa kampen mot förfalskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet inom ramen för sin årsrapport för 2007 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen, vilken kommer att offentliggöras under 2008, om de initiativ och åtgärder som vidtagits på grundval av parlamentets resolution av den 11 oktober 2007 om följderna av avtalet mellan gemenskapen, medlemsstaterna och Philip Morris om att intensifiera kampen mot bedrägeri och cigarettsmuggling och framsteg med genomförandet av rekommendationerna från parlamentets kommitté för undersökning av gemenskapens transiteringssystem (13).

| 23. | Europaparlamentet anser att det är totalt oacceptabelt att Tyskland och Spanien sedan många år inte lämnar information om oegentligheter i samband med jordbruksutgifter i elektroniskt format till kommissionen. Parlamentet konstaterar vidare att dessa två länder står för 38 procent (33,2 miljoner euro) av oegentligheterna, och att Tyskland inte längre lämnar uppgifter om de berörda personerna och företagen, trots skyldighet att göra det. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot dessa två medlemsstater och att hålla inne tio procent av jordbruksbetalningarna i väntan på att förfarandet avslutas. Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottets ordförande att sända en skrivelse till de berörda ständiga representationerna och begära en förklaring. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är totalt oacceptabelt att Tyskland och Spanien sedan många år inte lämnar information om oegentligheter i samband med jordbruksutgifter i elektroniskt format till kommissionen. Parlamentet konstaterar vidare att dessa två länder står för 38 procent (33,2 miljoner euro) av oegentligheterna, och att Tyskland inte längre lämnar uppgifter om de berörda personerna och företagen, trots skyldighet att göra det. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot dessa två medlemsstater och att hålla inne tio procent av jordbruksbetalningarna i väntan på att förfarandet avslutas. Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottets ordförande att sända en skrivelse till de berörda ständiga representationerna och begära en förklaring.

| 24. | Europaparlamentet anser att perioden på 39 månader mellan den tidpunkt då en oegentlighet begås och den tidpunkt då denna oegentlighet anmäls till kommissionen är oacceptabel, eftersom en sådan försening försvårar återvinningen. Parlamentet vill veta vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att tillrättavisa medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas beteende tyder på en viss självgodhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att perioden på 39 månader mellan den tidpunkt då en oegentlighet begås och den tidpunkt då denna oegentlighet anmäls till kommissionen är oacceptabel, eftersom en sådan försening försvårar återvinningen. Parlamentet vill veta vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att tillrättavisa medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas beteende tyder på en viss självgodhet.

| 25. | Europaparlamentet vill veta vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att minska antalet oegentligheter inom sektorerna för landsbygdsutveckling, nöt- och kalvkött samt frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vill veta vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att minska antalet oegentligheter inom sektorerna för landsbygdsutveckling, nöt- och kalvkött samt frukt och grönsaker.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara orubblig om Grekland inte följer planen för införandet av IACS (14). Parlamentet skulle vilja få information om det totala belopp för bidrag/stöd som hittills utbetalats från gemenskapens budget till Grekland för att inrätta IACS, och huruvida detta belopp kan krävas tillbaka om systemet inte fungerar fullt ut i september 2008. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara orubblig om Grekland inte följer planen för införandet av IACS (14). Parlamentet skulle vilja få information om det totala belopp för bidrag/stöd som hittills utbetalats från gemenskapens budget till Grekland för att inrätta IACS, och huruvida detta belopp kan krävas tillbaka om systemet inte fungerar fullt ut i september 2008.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar beträffande strukturåtgärderna att 84 procent av alla oegentligheter registrerades i Italien (2006: 228,2 miljoner euro), Spanien (2006: 85,7 miljoner euro), Förenade kungariket (2006: 59,8 miljoner euro), Portugal (2006: 37,2 miljoner euro) och Tyskland (2006: 27,2 miljoner euro). Parlamentet konstaterar samtidigt att varken Tyskland eller Spanien använder den elektroniska modulen i informationssystemet för bedrägeribekämpning, och att Tyskland inte heller lämnar in uppgifter om de berörda personerna och företagen. Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottets ordförande att sända en skrivelse till de berörda ständiga representationerna och begära en förklaring. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar beträffande strukturåtgärderna att 84 procent av alla oegentligheter registrerades i Italien (2006: 228,2 miljoner euro), Spanien (2006: 85,7 miljoner euro), Förenade kungariket (2006: 59,8 miljoner euro), Portugal (2006: 37,2 miljoner euro) och Tyskland (2006: 27,2 miljoner euro). Parlamentet konstaterar samtidigt att varken Tyskland eller Spanien använder den elektroniska modulen i informationssystemet för bedrägeribekämpning, och att Tyskland inte heller lämnar in uppgifter om de berörda personerna och företagen. Parlamentet uppmanar budgetkontrollutskottets ordförande att sända en skrivelse till de berörda ständiga representationerna och begära en förklaring.

| 28. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att programplaneringsperioden 2000–2006 har visat att alltför komplicerade regler och ineffektiva kontroll- och övervakningssystem bidrar till de konstaterade oegentligheterna. Parlamentet konstaterar att betalningarna till stödmottagarna dessutom ofta har gjorts för sent och välkomnar följaktligen de förbättringar som rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (15) har inneburit. Parlamentet uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att generellt sett vara mer delaktiga i planeringen och genomförandet av fonderna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att programplaneringsperioden 2000–2006 har visat att alltför komplicerade regler och ineffektiva kontroll- och övervakningssystem bidrar till de konstaterade oegentligheterna. Parlamentet konstaterar att betalningarna till stödmottagarna dessutom ofta har gjorts för sent och välkomnar följaktligen de förbättringar som rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (15) har inneburit. Parlamentet uppmanar de regionala och lokala myndigheterna att generellt sett vara mer delaktiga i planeringen och genomförandet av fonderna.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om att man i punkt 11 i sin resolution av den 15 juni 2006 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – årsrapport 2004 (16) angett att” ... särskild uppmärksamhet under rapportperioden 2005 bör ägnas åt oegentligheter inom de strukturpolitiska åtgärderna”. Parlamentet konstaterar dock att situationen tycks ha försämrats. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om att man i punkt 11 i sin resolution av den 15 juni 2006 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – årsrapport 2004 (16) angett att” ... särskild uppmärksamhet under rapportperioden 2005 bör ägnas åt oegentligheter inom de strukturpolitiska åtgärderna”. Parlamentet konstaterar dock att situationen tycks ha försämrats.

| 30. | Europaparlamentet anser att kommissionen särskilt borde uppmärksamma kriminella nätverk som är specialiserade på förskingring av EU-medel. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att kommissionen särskilt borde uppmärksamma kriminella nätverk som är specialiserade på förskingring av EU-medel.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentets budgetkontrollutskott överlämna en detaljerad analys av det eller de system som används av den organiserade brottsligheten, med eller utan maffiametoder, för att skada gemenskapernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentets budgetkontrollutskott överlämna en detaljerad analys av det eller de system som används av den organiserade brottsligheten, med eller utan maffiametoder, för att skada gemenskapernas ekonomiska intressen.

| 32. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över konstaterandet från ordföranden för revisionsrätten om att medlemsstaternas kontroll- och övervakningssystem i allmänhet är ineffektiva eller måttligt effektiva, och att kommissionens övervakning av systemens funktion endast är måttligt effektiv (17). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över konstaterandet från ordföranden för revisionsrätten om att medlemsstaternas kontroll- och övervakningssystem i allmänhet är ineffektiva eller måttligt effektiva, och att kommissionens övervakning av systemens funktion endast är måttligt effektiv (17).

| 33. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera kvaliteten hos sina kontroll- och övervakningssystem genom att på lämplig politisk nivå anta en nationell förvaltningsförklaring avseende alla gemenskapsmedel med delad förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt stödja denna idé och redogöra för framstegen i årsrapporten om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera kvaliteten hos sina kontroll- och övervakningssystem genom att på lämplig politisk nivå anta en nationell förvaltningsförklaring avseende alla gemenskapsmedel med delad förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt stödja denna idé och redogöra för framstegen i årsrapporten om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, eventuellt inklusive överträdelseförfaranden, mot de medlemsstater som inte hjälper kommissionens administration att genomföra inspektioner på plats enligt bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, eventuellt inklusive överträdelseförfaranden, mot de medlemsstater som inte hjälper kommissionens administration att genomföra inspektioner på plats enligt bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att överväga införandet av bindande och förebyggande inslag i den framtida EU-lagstiftningen om delad förvaltning för att felaktigt utbetalade belopp ska kunna återvinnas i slutet av återvinningsförfarandet, till exempel genom att en medlemsstat går i borgen för stödmottagarnas användning av EU-medel gentemot gemenskaperna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att överväga införandet av bindande och förebyggande inslag i den framtida EU-lagstiftningen om delad förvaltning för att felaktigt utbetalade belopp ska kunna återvinnas i slutet av återvinningsförfarandet, till exempel genom att en medlemsstat går i borgen för stödmottagarnas användning av EU-medel gentemot gemenskaperna.

| 36. | Europaparlamentet framhåller att det beträffande strukturåtgärderna återstår att återvinna över 1 000 miljoner euro för 2006 och tidigare år. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller att det beträffande strukturåtgärderna återstår att återvinna över 1 000 miljoner euro för 2006 och tidigare år.

| 37. | Europaparlamentet understryker medlemsstaternas direkta ansvar för att driva in medel som betalats ut på ett oegentligt sätt. Parlamentet uppmuntrar på nytt kommissionen att ställa in löpande betalningar till medlemsstaterna när det är fråga om allvarliga missförhållanden. Parlamentet inser att man måste reagera på lämpligt sätt på medlemsstaternas otillräckliga system för förvaltningskontroll och erinrar om att bedrägerier och oegentligheter skadar EU:s arbete, i synnerhet strukturprojekten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker medlemsstaternas direkta ansvar för att driva in medel som betalats ut på ett oegentligt sätt. Parlamentet uppmuntrar på nytt kommissionen att ställa in löpande betalningar till medlemsstaterna när det är fråga om allvarliga missförhållanden. Parlamentet inser att man måste reagera på lämpligt sätt på medlemsstaternas otillräckliga system för förvaltningskontroll och erinrar om att bedrägerier och oegentligheter skadar EU:s arbete, i synnerhet strukturprojekten.

| 38. | Europaparlamentet ser positivt på att uppgifter om mottagare av strukturfondsmedel ska offentliggöras som en del av det europeiska öppenhetsinitiativet, och efterlyser enträget en bindande skyldighet för medlemsstaterna att offentliggöra uppgifter om projekt och mottagare av medel från samtliga gemenskapsfonder som förvaltas gemensamt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ser positivt på att uppgifter om mottagare av strukturfondsmedel ska offentliggöras som en del av det europeiska öppenhetsinitiativet, och efterlyser enträget en bindande skyldighet för medlemsstaterna att offentliggöra uppgifter om projekt och mottagare av medel från samtliga gemenskapsfonder som förvaltas gemensamt.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att varje år informera kommissionen om den ekonomiska förlust som orsakats genom definitivt förlorade belopp. Kommissionen bör föra in beloppet i årsrapporten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att varje år informera kommissionen om den ekonomiska förlust som orsakats genom definitivt förlorade belopp. Kommissionen bör föra in beloppet i årsrapporten.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar även medlemsstaternas behöriga myndigheter att en gång om året informera kommissionen, däribland Olaf, om domstolarnas domar avseende bedräglig användning av strukturmedel. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar även medlemsstaternas behöriga myndigheter att en gång om året informera kommissionen, däribland Olaf, om domstolarnas domar avseende bedräglig användning av strukturmedel.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning i fråga om revisionsrättens negativa utvärdering av kommissionens arbete och samtidigt redogöra för vilka åtgärder man har vidtagit för att förbättra en situation i medlemsstaterna som äventyrar skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning i fråga om revisionsrättens negativa utvärdering av kommissionens arbete och samtidigt redogöra för vilka åtgärder man har vidtagit för att förbättra en situation i medlemsstaterna som äventyrar skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen.

| 42. | Samtidigt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att rapportera oftare till medlemsstaterna och lämna detaljerade uppgifter om hur man har använt den rapporterade informationen liksom om hur man har följt upp de rapporterade oegentligheterna. |
| --- | --- |

42.

Samtidigt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att rapportera oftare till medlemsstaterna och lämna detaljerade uppgifter om hur man har använt den rapporterade informationen liksom om hur man har följt upp de rapporterade oegentligheterna.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar beträffande användningen av stöd inför anslutningen att Bulgarien (2006: 1,7 miljoner euro), Polen (2006: 2,4 miljoner euro), Rumänien (2006: 5,5 miljoner euro) och Slovakien (2006: 1,9 miljoner euro) står för 94 procent av oegentligheterna. Parlamentet konstaterar i detta avseende att kommissionen har betonat att det är nödvändigt att göra en gemensam tolkning och införa en homogen användning av de vägledande riktlinjerna och arbetsdokumenten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ange vilka åtgärder man har vidtagit i detta hänseende. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar beträffande användningen av stöd inför anslutningen att Bulgarien (2006: 1,7 miljoner euro), Polen (2006: 2,4 miljoner euro), Rumänien (2006: 5,5 miljoner euro) och Slovakien (2006: 1,9 miljoner euro) står för 94 procent av oegentligheterna. Parlamentet konstaterar i detta avseende att kommissionen har betonat att det är nödvändigt att göra en gemensam tolkning och införa en homogen användning av de vägledande riktlinjerna och arbetsdokumenten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ange vilka åtgärder man har vidtagit i detta hänseende.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra det möjligt för medlemsstaterna att tydligare och redan från början fastställa vilka oegentligheter som misstänks vara bedrägerier, eftersom medlemsstaterna fortfarande har svårt att exakt veta vad som är en oegentlighet eller ett bedrägeri och vad som behöver rapporteras till kommissionen/Olaf, även om de följer bestämmelsen om att rapportera varje kvartal. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra det möjligt för medlemsstaterna att tydligare och redan från början fastställa vilka oegentligheter som misstänks vara bedrägerier, eftersom medlemsstaterna fortfarande har svårt att exakt veta vad som är en oegentlighet eller ett bedrägeri och vad som behöver rapporteras till kommissionen/Olaf, även om de följer bestämmelsen om att rapportera varje kvartal.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna när det gäller att använda Olafs informationssystem mot bedrägerier Ciginfo (instrument för information om beslagtagna cigaretter). Denna gemensamma administrativa hemsida skulle kunna förbättra uppgiftsutbytet (särskilt om oegentligheter) mellan Olaf och medlemsstaterna så snart som de nationella systemen och EU:s system är kompatibla. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna när det gäller att använda Olafs informationssystem mot bedrägerier Ciginfo (instrument för information om beslagtagna cigaretter). Denna gemensamma administrativa hemsida skulle kunna förbättra uppgiftsutbytet (särskilt om oegentligheter) mellan Olaf och medlemsstaterna så snart som de nationella systemen och EU:s system är kompatibla.

| 46. | Europaparlamentet gläder sig åt att budgetutskottet redan träffat sina motsvarigheter i de nationella parlamenten vid två tillfällen. Årliga möten mellan budgetkontrollutskotten i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet kunde vara mycket användbara för att förbättra systemen för kontroll och övervakning i medlemsstaterna och för att få fram en nationell förvaltningsförklaring. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet gläder sig åt att budgetutskottet redan träffat sina motsvarigheter i de nationella parlamenten vid två tillfällen. Årliga möten mellan budgetkontrollutskotten i de nationella parlamenten och i Europaparlamentet kunde vara mycket användbara för att förbättra systemen för kontroll och övervakning i medlemsstaterna och för att få fram en nationell förvaltningsförklaring.

| 47. | Europaparlamentet önskar att revisionsrätten ska samarbeta så nära som möjligt med de nationella och regionala revisionsorganen så att revisionsrätten i större utsträckning kan använda deras rapporter för att övervaka användningen av EU-medlen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet önskar att revisionsrätten ska samarbeta så nära som möjligt med de nationella och regionala revisionsorganen så att revisionsrätten i större utsträckning kan använda deras rapporter för att övervaka användningen av EU-medlen i medlemsstaterna.

Olafs verksamhetsrapporter

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att Olaf har omstrukturerats under 2006 med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005. Parlamentet anser att Olafs verksamhet borde utvärderas av parlamentet, som en del av översynen av förordningen om Olaf. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att Olaf har omstrukturerats under 2006 med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005. Parlamentet anser att Olafs verksamhet borde utvärderas av parlamentet, som en del av översynen av förordningen om Olaf.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den databas som det hänvisas till i artikel 95 i budgetförordningen är fullt funktionsduglig den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den databas som det hänvisas till i artikel 95 i budgetförordningen är fullt funktionsduglig den 1 januari 2009.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att Olaf mottog 802 nya anmälningar under 2005 och 826 nya anmälningar under 2006. Parlamentet välkomnar att utvärderingssystemet har gjort det möjligt att minska antalet inledda utredningar till 254 stycken samt att, enligt statistiken, merparten av de slutförda utredningarna fick en administrativ, disciplinär, rättslig eller lagstiftningsmässig uppföljning. Parlamentet konstaterar att de berörda beloppen för samtliga pågående och avslutade utredningar uppgick till 6 600 miljoner euro i slutet av 2005 och till 7 400 miljoner euro i slutet av 2006. Parlamentet konstaterar vidare att de mest berörda sektorerna har varit strukturfonderna (2006: 1 606,7 miljoner euro), cigaretter (2006: 1 320,1 miljoner euro), tullar (2006: 989,8 miljoner euro) och mervärdesskatt (2006: 727,8 miljoner euro). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att Olaf mottog 802 nya anmälningar under 2005 och 826 nya anmälningar under 2006. Parlamentet välkomnar att utvärderingssystemet har gjort det möjligt att minska antalet inledda utredningar till 254 stycken samt att, enligt statistiken, merparten av de slutförda utredningarna fick en administrativ, disciplinär, rättslig eller lagstiftningsmässig uppföljning. Parlamentet konstaterar att de berörda beloppen för samtliga pågående och avslutade utredningar uppgick till 6 600 miljoner euro i slutet av 2005 och till 7 400 miljoner euro i slutet av 2006. Parlamentet konstaterar vidare att de mest berörda sektorerna har varit strukturfonderna (2006: 1 606,7 miljoner euro), cigaretter (2006: 1 320,1 miljoner euro), tullar (2006: 989,8 miljoner euro) och mervärdesskatt (2006: 727,8 miljoner euro).

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en lämplig rättslig grund för offentliggörandet av namnen på de företag och personer som har gjort sig skyldiga till bedrägerier mot gemenskapen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en lämplig rättslig grund för offentliggörandet av namnen på de företag och personer som har gjort sig skyldiga till bedrägerier mot gemenskapen.

| 52. | Europaparlamentet gläder sig över Olafs sätt att informera parlamentet om uppföljningen av slutförda utredningar. Parlamentet påpekar dock att de berörda åklagarmyndigheterna i 20 fall vägrat att göra en uppföljning (av 134 utredningar för vilka en rättslig uppföljning begärts) av preskriptionsskäl eller på grund av brist på bevis. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet gläder sig över Olafs sätt att informera parlamentet om uppföljningen av slutförda utredningar. Parlamentet påpekar dock att de berörda åklagarmyndigheterna i 20 fall vägrat att göra en uppföljning (av 134 utredningar för vilka en rättslig uppföljning begärts) av preskriptionsskäl eller på grund av brist på bevis.

| 53. | Europaparlamentet beklagar dock att Olaf inte återupptagit dialogen om den skriftliga information som det ansvariga parlamentsutskottet regelbundet mottar, vilket begärdes i parlamentets ovannämnda resolution av den 15 juni 2006. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar dock att Olaf inte återupptagit dialogen om den skriftliga information som det ansvariga parlamentsutskottet regelbundet mottar, vilket begärdes i parlamentets ovannämnda resolution av den 15 juni 2006.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att merparten av anmälningarna liksom föregående år har gjorts i Belgien, Tyskland och Italien. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att merparten av anmälningarna liksom föregående år har gjorts i Belgien, Tyskland och Italien.

| 55. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid sin ovannämnda resolution av den 11 oktober 2007. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid sin ovannämnda resolution av den 11 oktober 2007.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att 2006 identifierades ett belopp på över 450 miljoner euro för återvinning inom ramen för Olafs utredningar, och att detta belopp hänför sig till utredningar som avslutades under 2006 (ungefär 114 miljoner euro) och från pågående uppföljningsåtgärder (ungefär 336 miljoner euro, främst från jordbrukssektorn – 134,6 miljoner euro och strukturfonderna – 146,3 miljoner euro). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet konstaterar att 2006 identifierades ett belopp på över 450 miljoner euro för återvinning inom ramen för Olafs utredningar, och att detta belopp hänför sig till utredningar som avslutades under 2006 (ungefär 114 miljoner euro) och från pågående uppföljningsåtgärder (ungefär 336 miljoner euro, främst från jordbrukssektorn – 134,6 miljoner euro och strukturfonderna – 146,3 miljoner euro).

| 57. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan Olaf, Europol, Eurojust och vissa internationella organisationer, vilket bland annat syftar till att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet betonar samtidigt att detta samarbete måste vara öppet och inte påverka Olafs oberoende. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan Olaf, Europol, Eurojust och vissa internationella organisationer, vilket bland annat syftar till att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet betonar samtidigt att detta samarbete måste vara öppet och inte påverka Olafs oberoende.

| 58. | Europaparlamentet förstår att kommissionen när det gäller sina rapporter vill begränsa antalet språkversioner av ekonomiska skäl. Parlamentet insisterar dock på att bilaga 2 till årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och verksamhetsrapporterna ska finnas tillgängliga på åtminstone engelska, franska och tyska. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet förstår att kommissionen när det gäller sina rapporter vill begränsa antalet språkversioner av ekonomiska skäl. Parlamentet insisterar dock på att bilaga 2 till årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och verksamhetsrapporterna ska finnas tillgängliga på åtminstone engelska, franska och tyska.

Revidering av Olaf-förordningen

| 59. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att parlamentet i punkt 30 i sin ovannämnda resolution av den 15 juni 2006 har rekommenderat att ”OLAF:s alla utredningsbefogenheter sammanfattas i ett enda dokument”. Samtidigt betonar parlamentet att rådets ”arbetsgrupp för bedrägeribekämpning” också verkar vara positiv till att rationalisera den aktuella rättsliga grunden (18). Parlamentet uppmanar därför Olaf att snarast, inom ramen för Olafs verksamhetsrapport för 2007, presentera en analys av hur kompatibla de olika rättsliga grunder som utgör grunden för Olafs utredningsbefogenheter är, med syftet att eventuellt kunna beakta resultaten av denna analys i den kommande revideringen av Olaf-förordningen. I detta sammanhang vill parlamentet framhålla att Lissabonfördraget (19) också ändrar artikel 280 i EU-fördraget, vilken behandlar bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att parlamentet i punkt 30 i sin ovannämnda resolution av den 15 juni 2006 har rekommenderat att ”OLAF:s alla utredningsbefogenheter sammanfattas i ett enda dokument”. Samtidigt betonar parlamentet att rådets ”arbetsgrupp för bedrägeribekämpning” också verkar vara positiv till att rationalisera den aktuella rättsliga grunden (18). Parlamentet uppmanar därför Olaf att snarast, inom ramen för Olafs verksamhetsrapport för 2007, presentera en analys av hur kompatibla de olika rättsliga grunder som utgör grunden för Olafs utredningsbefogenheter är, med syftet att eventuellt kunna beakta resultaten av denna analys i den kommande revideringen av Olaf-förordningen. I detta sammanhang vill parlamentet framhålla att Lissabonfördraget (19) också ändrar artikel 280 i EU-fördraget, vilken behandlar bedrägeribekämpning.

| 60. | Europaparlamentet noterar att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna den 27 november 2007 i sitt avgörande avseende anmälan nr 20477/05 ”Tillack mot Belgien” slår fast att belgiska staten bröt mot artikel 10 (yttrandefrihet) i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna när man gjorde husrannsakan i journalistens bostad. Dock berördes varken Olafs eller kommissionens tidigare administrativa utredningar i domstolens avgörande. Parlamentet anser i detta sammanhang att man generellt sett måste vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda rättigheterna för personer under utredning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna den 27 november 2007 i sitt avgörande avseende anmälan nr 20477/05 ”Tillack mot Belgien” slår fast att belgiska staten bröt mot artikel 10 (yttrandefrihet) i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna när man gjorde husrannsakan i journalistens bostad. Dock berördes varken Olafs eller kommissionens tidigare administrativa utredningar i domstolens avgörande. Parlamentet anser i detta sammanhang att man generellt sett måste vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda rättigheterna för personer under utredning.

Bekämpning av bedrägerier i samband med mervärdesskatt

| 61. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över den ekonomiska förlust som orsakas av ”karuselltransaktioner”. Parlamentet konstaterar till exempel att ”German Institute for Economic Research” uppskattar att förlusten av nationella momsintäkter mellan 2003 och 2005 uppgick till mellan 17 000 och 18 000 miljoner euro per år. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna rent allmänt uppskattar att de förlorar ungefär 10 procent av sina momsintäkter årligen och att en tredjedel av dessa förluster beror på gränsöverskridande ”karuselltransaktioner”. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över den ekonomiska förlust som orsakas av ”karuselltransaktioner”. Parlamentet konstaterar till exempel att ”German Institute for Economic Research” uppskattar att förlusten av nationella momsintäkter mellan 2003 och 2005 uppgick till mellan 17 000 och 18 000 miljoner euro per år. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna rent allmänt uppskattar att de förlorar ungefär 10 procent av sina momsintäkter årligen och att en tredjedel av dessa förluster beror på gränsöverskridande ”karuselltransaktioner”.

| 62. | Europaparlamentet påpekar vidare att brittiska överhuset uppskattar förlusten av nationella momsintäkter i Förenade kungariket under 2005–2006 till mellan 3 500 och 4 750 miljoner pund sterling, det vill säga minst 9,6 miljoner pund sterling per dag. Parlamentet citerar rapporten från brittiska överhuset där det konstateras att den nuvarande mekanismen för momstransaktioner inom gemenskapen är ohållbar (20). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar vidare att brittiska överhuset uppskattar förlusten av nationella momsintäkter i Förenade kungariket under 2005–2006 till mellan 3 500 och 4 750 miljoner pund sterling, det vill säga minst 9,6 miljoner pund sterling per dag. Parlamentet citerar rapporten från brittiska överhuset där det konstateras att den nuvarande mekanismen för momstransaktioner inom gemenskapen är ohållbar (20).

| 63. | Europaparlamentet erinrar om att endast faktiska intäkter kan beaktas vid uppbörd av egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet erinrar om att endast faktiska intäkter kan beaktas vid uppbörd av egna medel från mervärdesskatt.

| 64. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att många medlemsstater fortsätter att motsätta sig en förstärkning av samarbetet både mellan de behöriga nationella administrationerna och mellan kommissionen, inbegripet Olaf, och de nationella administrationerna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att många medlemsstater fortsätter att motsätta sig en förstärkning av samarbetet både mellan de behöriga nationella administrationerna och mellan kommissionen, inbegripet Olaf, och de nationella administrationerna.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande till rådet om vissa nyckelfrågor som kan bidra till upprättandet av en strategi mot momsbedrägerier i Europeiska unionen (KOM(2007)0758). Parlamentet begär följaktligen att dess behöriga utskott aktivt ska följa upp hur detta meddelande beaktas. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande till rådet om vissa nyckelfrågor som kan bidra till upprättandet av en strategi mot momsbedrägerier i Europeiska unionen (KOM(2007)0758). Parlamentet begär följaktligen att dess behöriga utskott aktivt ska följa upp hur detta meddelande beaktas.

| 66. | Europaparlamentet är kritiskt till att rådet fortfarande inte har tagit ställning angående förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (21), som togs upp till första behandling i Europaparlamentet den 23 juni 2005 (22). Parlamentet uppdrar åt talmannen att kontakta rådets ordförande för att driva denna fråga vidare. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är kritiskt till att rådet fortfarande inte har tagit ställning angående förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (21), som togs upp till första behandling i Europaparlamentet den 23 juni 2005 (22). Parlamentet uppdrar åt talmannen att kontakta rådets ordförande för att driva denna fråga vidare.

| 67. | Europaparlamentet anser att ett närmare samarbete mellan de berörda administrationerna, och även med kommissionen (Olaf) är oumbärligt för att kunna bekämpa gränsöverskridande ”karusellbedrägerier” och att man med stöd av kommission (Olaf) borde förstärka systemet för utbyte av information om mervärdesskatt och samarbetet när det gäller analys av uppgifter. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att ett närmare samarbete mellan de berörda administrationerna, och även med kommissionen (Olaf) är oumbärligt för att kunna bekämpa gränsöverskridande ”karusellbedrägerier” och att man med stöd av kommission (Olaf) borde förstärka systemet för utbyte av information om mervärdesskatt och samarbetet när det gäller analys av uppgifter.

*

* *

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf.

---

(1)  Internet: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  Internet: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ doc/olaf_aar.pdf.

(3)  Internet: http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(4)  EUT C 263, 31.10.2006, s. 1.

(5)  EUT C 273, 15.11.2007, s. 1.

(6)  EUT L 390, 30.12.2006, s. 1.

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(9)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1437/2007 (EUT L 322, 7.12.2007, s. 1.).

(10)  Kommissionsledamot Danuta Hübner hävdade i ett skriftligt svar till budgetkontrollutskottet att Spanien 2006 höll inne utbetalningar från ERUF i avvaktan på resultatet av granskningen av de korrigerande åtgärderna, och att andra exempel är avbrutna utbetalningar från ESF under 2005 för alla program i England, för Mål 3-program och vissa regionala program i Frankrike, för programmen i regionerna Kalabrien och Sicilien i Italien, och under 2006 för EQUAL i Spanien och Italien.

(11)  Arbetsgruppen för återvinning skapades i enlighet med kommissionens meddelande ”Att förbättra inkasseringen av gemenskapens fordringar i samband med direkt och delad förvaltning av gemenskapens utgifter” (KOM(2002)0671). Arbetsgruppen är ett gemensamt initiativ av Olaf/Agri, som leds av Olaf.

(12)  Rådets förordning (EG) nr 1469/95 av den 22 juni 1995 om åtgärder som ska vidtas gentemot vissa förmånstagare till transaktioner som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EGT L 145, 29.6.1995, s. 1).

(13)  Antagna texter, P6_TA(2007)0432.

(14)  Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2006: ”5.11 För femte året i rad innehåller generaldirektörens förklaring en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. För 2006 har revisionsrätten bekräftat fortsatta brister i genomförandet av följande nyckelkontroller: hanteringen av stödansökningar, inspektionsförfaranden, djurdatabasens integritet och systemet för identifiering av jordbruksskiften.”.

(15)  EGT L 210, 31.7.2006, s. 25. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1989/2006 (EUT L 411, 30.12.2006, s. 6).

(16)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 508.

(17)  Uttalande i budgetkontrollutskottet den 12 november 2007.

(18)  Skrivelse till Olafs direktör av den 2 april 2007.

(19)  EUT C 306, 17.12.2007, s. 127.

(20)  Punkt 52 i rapporten från brittiska överhusets utskott för Europeiska unionen (European Union Committee), Stopping the Carousel; Missing Trader Fraud in the EU, HL Paper 101, 25.5.2007.

(21)  KOM(2004)0509, senare ändrad genom KOM(2006)0473.

(22)  EUT C 133 E, 8.6.2006, s. 105.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/16

---

Tisdag 19 februari 2008EU:s strategi för bättre marknadstillträde för europeiska företag

P6_TA(2008)0053

Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (2007/2185(INI))

2009/C 184 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Europa i världen: Ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer” (KOM(2007)0183),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567),

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU i världen: EU:s handelspolitiska skyddsinstrument i en global ekonomi i förändring. Grönbok för offentligt samråd” (KOM(2006)0763),

med beaktande av sin resolution från den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (1),

med beaktande av sin resolution från den 25 oktober 2006 om kommissionens årliga rapport till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2),

med beaktande av sin resolution från den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (3),

med beaktande av sin resolution från den 12 oktober 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Mercosur i syfte att ingå ett interregionalt associeringsavtal (4),

med beaktande av sin resolution från den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (5),

med beaktande av sin resolution från den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (6),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument till kommissionens meddelande ”Ekonomiska reformer och konkurrenskraft: det viktigaste i den europeiska konkurrenskraftsrapporten 2006” (SEK(2006)1467),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (KOM(2005)0474),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 23–24 mars 2006,

med beaktande av sin resolution från den 15 mars 2006 om bidraget till rådets vårmöte 2006 med avseende på Lissabonstrategin (7),

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU–Kina: Närmare partner med ökat ansvar” (KOM(2006)0631) och det åtföljande arbetsdokumentet ”Närmare partner med ökat ansvar: En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – konkurrens och partnerskap” (KOM(2006)0632),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram – Tillväxt och sysselsättning genom en modern politik för små och medelstora företag” (KOM(2005)0551),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0002/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är en central aktör inom världshandeln och bör fortsätta att visa prov på ledarskap i det globala ekonomiska systemet för att göra det mer rättvist och öka respekten för miljömässiga och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är en central aktör inom världshandeln och bör fortsätta att visa prov på ledarskap i det globala ekonomiska systemet för att göra det mer rättvist och öka respekten för miljömässiga och sociala rättigheter.

| B. | Europeiska unionen är världens största exportör och tjänsteleverantör och har därför ett stort intresse av att se till att nya marknader för varor, tjänster och investeringar öppnas. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen är världens största exportör och tjänsteleverantör och har därför ett stort intresse av att se till att nya marknader för varor, tjänster och investeringar öppnas.

| C. | Europeiska unionen måste genomföra mer ambitiösa och framåtblickande strategier för att kunna klara globaliseringens utmaningar och möta en ökad konkurrens från de stora tillväxtekonomierna och samtidigt bibehålla den europeiska ekonomiska, regionala och sociala modellen och främja mänskliga rättigheter och sociala och miljömässiga normer. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen måste genomföra mer ambitiösa och framåtblickande strategier för att kunna klara globaliseringens utmaningar och möta en ökad konkurrens från de stora tillväxtekonomierna och samtidigt bibehålla den europeiska ekonomiska, regionala och sociala modellen och främja mänskliga rättigheter och sociala och miljömässiga normer.

| D. | En öppen ekonomi både hemma och utomlands är avgörande för att skapa arbetstillfällen och tillväxt samt för att bibehålla den internationella konkurrenskraften och därför bör Europeiska unionen inom ramen för strategin för marknadstillträde fortsätta sitt arbete med att öppna EU:s marknader och uppmuntra sina handelspartner att riva sina egna murar och öppna sina marknader ytterligare. |
| --- | --- |

D.

En öppen ekonomi både hemma och utomlands är avgörande för att skapa arbetstillfällen och tillväxt samt för att bibehålla den internationella konkurrenskraften och därför bör Europeiska unionen inom ramen för strategin för marknadstillträde fortsätta sitt arbete med att öppna EU:s marknader och uppmuntra sina handelspartner att riva sina egna murar och öppna sina marknader ytterligare.

| E. | Genom ett fullgott tillträde till tredjeländernas marknader kommer Europeiska unionens inhemska producenter att behålla ledningen inom varor och tjänster med högt mervärde, kunna göra sina produkter mer nyskapande, främja kreativitet, skydda immateriella rättigheter och erhålla betydande stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

E.

Genom ett fullgott tillträde till tredjeländernas marknader kommer Europeiska unionens inhemska producenter att behålla ledningen inom varor och tjänster med högt mervärde, kunna göra sina produkter mer nyskapande, främja kreativitet, skydda immateriella rättigheter och erhålla betydande stordriftsfördelar.

| F. | Utvecklingen inom den internationella handeln gör tillträde till tredjeländernas marknader lika viktigt som att försvara EU:s marknader mot orättvisa handelsförfaranden. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen inom den internationella handeln gör tillträde till tredjeländernas marknader lika viktigt som att försvara EU:s marknader mot orättvisa handelsförfaranden.

| G. | En avreglerad handel och handelns ökande volym främjar internationell konkurrens men ökar också risken för att exporten hämmas av handelshinder, som har en skadlig inverkan på EU-företags internationella konkurrenskraft. |
| --- | --- |

G.

En avreglerad handel och handelns ökande volym främjar internationell konkurrens men ökar också risken för att exporten hämmas av handelshinder, som har en skadlig inverkan på EU-företags internationella konkurrenskraft.

| H. | Europeiska unionens ekonomiska konkurrenskraft kan inte undgå att påverkas av protektionistiskt beteende som inte grundar sig på Världshandelsorganisationens (WTO:s) regler, vare sig detta sker inom eller utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionens ekonomiska konkurrenskraft kan inte undgå att påverkas av protektionistiskt beteende som inte grundar sig på Världshandelsorganisationens (WTO:s) regler, vare sig detta sker inom eller utanför gemenskapen.

| I. | Nedmonteringen av handelshinder kommer med säkerhet att innebära att EU:s export av varor och tjänster ökar och att kunna garantera en stadig tillväxt för unionens ekonomi. |
| --- | --- |

I.

Nedmonteringen av handelshinder kommer med säkerhet att innebära att EU:s export av varor och tjänster ökar och att kunna garantera en stadig tillväxt för unionens ekonomi.

| J. | EU:s globala handelspartner har ett ineffektivt skydd för immateriell och industriell äganderätt, inklusive geografiska ursprungsbeteckningar och ursprungsbenämningar. |
| --- | --- |

J.

EU:s globala handelspartner har ett ineffektivt skydd för immateriell och industriell äganderätt, inklusive geografiska ursprungsbeteckningar och ursprungsbenämningar.

| K. | Det är oerhört viktigt att skilja mellan i sig omotiverade handelshinder som beror på att fastställda bilaterala och multilaterala handelsregler inte konsekvent tillämpas och handelshinder som beror på legitim lagstiftning och administrativa åtgärder från de offentliga myndigheternas sida som har sitt ursprung i andra områden än handel, men som får oavsedda effekter på handeln. |
| --- | --- |

K.

Det är oerhört viktigt att skilja mellan i sig omotiverade handelshinder som beror på att fastställda bilaterala och multilaterala handelsregler inte konsekvent tillämpas och handelshinder som beror på legitim lagstiftning och administrativa åtgärder från de offentliga myndigheternas sida som har sitt ursprung i andra områden än handel, men som får oavsedda effekter på handeln.

| L. | Krångliga tullförfaranden för import, export och transitering samt sanitära och fytosanitära restriktioner som inte motiveras av befintliga WTO-regler, illojal användning av handelspolitiska skyddsåtgärder och otillräckligt skydd för immateriella rättigheter är uppenbarligen i sig omotiverade handelshinder som måste åtgärdas för att underlätta marknadstillträdet för företag från EU. |
| --- | --- |

L.

Krångliga tullförfaranden för import, export och transitering samt sanitära och fytosanitära restriktioner som inte motiveras av befintliga WTO-regler, illojal användning av handelspolitiska skyddsåtgärder och otillräckligt skydd för immateriella rättigheter är uppenbarligen i sig omotiverade handelshinder som måste åtgärdas för att underlätta marknadstillträdet för företag från EU.

| M. | Trots de oerhörda svårigheterna med att korrekt uppskatta hur stor volym av EU:s handel som hindras av restriktioner på utländska marknader framstår det som klart att handelshinder generellt sett har en avsevärd effekt på EU:s export. |
| --- | --- |

M.

Trots de oerhörda svårigheterna med att korrekt uppskatta hur stor volym av EU:s handel som hindras av restriktioner på utländska marknader framstår det som klart att handelshinder generellt sett har en avsevärd effekt på EU:s export.

| N. | Europeiska unionens ekonomiska närvaro är i allmänhet starkare i industriländer där efterfrågan är statisk och betydligt svagare i snabbt växande områden och på tillväxtmarknader som Kina och Indien. |
| --- | --- |

N.

Europeiska unionens ekonomiska närvaro är i allmänhet starkare i industriländer där efterfrågan är statisk och betydligt svagare i snabbt växande områden och på tillväxtmarknader som Kina och Indien.

| O. | Europeiska unionen betraktas i allmänhet som en mycket öppen och lättillgänglig marknad som på allvar tar itu med konkurrensbegränsande beteenden och garanterar rättvisa villkor för all import oavsett ursprung. |
| --- | --- |

O.

Europeiska unionen betraktas i allmänhet som en mycket öppen och lättillgänglig marknad som på allvar tar itu med konkurrensbegränsande beteenden och garanterar rättvisa villkor för all import oavsett ursprung.

| P. | Höga tullar är fortfarande ett stort hinder för handeln, i synnerhet i förbindelserna med de stora tillväxtländerna. |
| --- | --- |

P.

Höga tullar är fortfarande ett stort hinder för handeln, i synnerhet i förbindelserna med de stora tillväxtländerna.

| Q. | WTO är det enda ändamålsenliga forumet för att säkra marknadstillträde och skapa en rättvis global handel. En projicering av EU:s modell för styrelseformer bör bidra till att vidareutveckla lämpliga och rättvisa regler och trygga ett mer stabilt och heltäckande regelverk för världshandeln. |
| --- | --- |

Q.

WTO är det enda ändamålsenliga forumet för att säkra marknadstillträde och skapa en rättvis global handel. En projicering av EU:s modell för styrelseformer bör bidra till att vidareutveckla lämpliga och rättvisa regler och trygga ett mer stabilt och heltäckande regelverk för världshandeln.

| R. | Det ligger i kommissionens allmänna intresse att se till att handelslagstiftningen och de förfaranden som dess partner använder så långt som möjligt överensstämmer med WTO:s regler och andra internationella regler. |
| --- | --- |

R.

Det ligger i kommissionens allmänna intresse att se till att handelslagstiftningen och de förfaranden som dess partner använder så långt som möjligt överensstämmer med WTO:s regler och andra internationella regler.

| S. | Handelshinder och hinder innanför gränserna drabbar inte bara handeln med varor utan har också betydande effekter på handeln med tjänster och den offentliga upphandlingen. |
| --- | --- |

S.

Handelshinder och hinder innanför gränserna drabbar inte bara handeln med varor utan har också betydande effekter på handeln med tjänster och den offentliga upphandlingen.

| T. | Om problemen kan lösas och försvaret för industrins legitima intressen och förväntningar bli effektivare ökar också Europeiska unionens synlighet och trovärdighet. |
| --- | --- |

T.

Om problemen kan lösas och försvaret för industrins legitima intressen och förväntningar bli effektivare ökar också Europeiska unionens synlighet och trovärdighet.

| U. | För att uppfylla målen i den reviderade Lissabonagendan krävs att näringslivet i Europeiska unionen utvecklas och bibehåller en stabil konkurrenskraftig ställning på världsmarknaderna. |
| --- | --- |

U.

För att uppfylla målen i den reviderade Lissabonagendan krävs att näringslivet i Europeiska unionen utvecklas och bibehåller en stabil konkurrenskraftig ställning på världsmarknaderna.

| V. | Denna konkurrenskraft är, särskilt för små och medelstora företag, beroende av forskning, utveckling, innovationer och immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

V.

Denna konkurrenskraft är, särskilt för små och medelstora företag, beroende av forskning, utveckling, innovationer och immateriella rättigheter.

| W. | Två viktiga förutsättningar för denna konkurrenskraft är å ena sidan en tryggad energiförsörjning och å andra sidan fri tillgång för företagen i Europeiska unionen till aktuell informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

W.

Två viktiga förutsättningar för denna konkurrenskraft är å ena sidan en tryggad energiförsörjning och å andra sidan fri tillgång för företagen i Europeiska unionen till aktuell informations- och kommunikationsteknik.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet betonar att ett lyckat genomförande av en reviderad, mer ambitiös strategi för marknadstillträde som syftar till att öppna nya världsmarknader för europeiska varor och tjänster sannolikt inte bara skulle utvidga Europeiska unionens globala roll utan också skulle skydda befintliga jobb och skapa nya i EU samt öka Europeiska unionens konkurrenskraft och därmed i betydande omfattning bidra till att Lissabonmålen nås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att ett lyckat genomförande av en reviderad, mer ambitiös strategi för marknadstillträde som syftar till att öppna nya världsmarknader för europeiska varor och tjänster sannolikt inte bara skulle utvidga Europeiska unionens globala roll utan också skulle skydda befintliga jobb och skapa nya i EU samt öka Europeiska unionens konkurrenskraft och därmed i betydande omfattning bidra till att Lissabonmålen nås.

| 2. | Europaparlamentet påminner om Europeiska unionens strategi att nå tillträde till marknader i synnerhet avser industriländer och de snabbväxande ekonomierna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om Europeiska unionens strategi att nå tillträde till marknader i synnerhet avser industriländer och de snabbväxande ekonomierna.

| 3. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens export till både industri- och tillväxtländer ofta hindras av en brist på ömsesidighet när det gäller villkoren för marknadstillträde, en otillräcklig efterlevnad av internationella handelsregler och utbredda orättvisa handelsförfaranden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens export till både industri- och tillväxtländer ofta hindras av en brist på ömsesidighet när det gäller villkoren för marknadstillträde, en otillräcklig efterlevnad av internationella handelsregler och utbredda orättvisa handelsförfaranden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europeiska unionens legitima handelsintressen försvaras mot tredjeländers lagvidriga eller orättvisa handelsförfaranden. Parlamentet anser att Europeiska unionen bör agera snabbt och med fasthet när tredjeländer otillbörligt begränsar tillträdet till sina marknader för företag från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europeiska unionens legitima handelsintressen försvaras mot tredjeländers lagvidriga eller orättvisa handelsförfaranden. Parlamentet anser att Europeiska unionen bör agera snabbt och med fasthet när tredjeländer otillbörligt begränsar tillträdet till sina marknader för företag från Europeiska unionen.

| 5. | Europaparlamentet noterar att regleringsfrågor blir allt viktigare i den internationella handeln. Parlamentet efterlyser större konsekvens mellan Europeiska unionens och dess främsta handelspartners regler och förfaranden och betonar att harmonisering av regler och bestämmelser inte får leda till att EU:s lagstiftning om hälsa, säkerhet, miljö och sociala frågor försvagas utan i stället ska medföra att Europeiska unionens största handelspartner antar bättre regler. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att regleringsfrågor blir allt viktigare i den internationella handeln. Parlamentet efterlyser större konsekvens mellan Europeiska unionens och dess främsta handelspartners regler och förfaranden och betonar att harmonisering av regler och bestämmelser inte får leda till att EU:s lagstiftning om hälsa, säkerhet, miljö och sociala frågor försvagas utan i stället ska medföra att Europeiska unionens största handelspartner antar bättre regler.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha en långsiktig strategi i fråga om strukturella problem som på grund av sin natur troligen kommer att finnas kvar också efter det att kommissionen har vidtagit åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte bortse ifrån fall där det inte är sannolikt att hinder kommer att avlägsnas på ett tidigt stadium om dessa hinder behöver elimineras för att återställa lika villkor på viktiga utländska marknader. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha en långsiktig strategi i fråga om strukturella problem som på grund av sin natur troligen kommer att finnas kvar också efter det att kommissionen har vidtagit åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte bortse ifrån fall där det inte är sannolikt att hinder kommer att avlägsnas på ett tidigt stadium om dessa hinder behöver elimineras för att återställa lika villkor på viktiga utländska marknader.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla allvarliga och systematiska brott mot WTO:s avtal och regler och andra internationella handelslagar ger upphov till som någonting som snarast måste åtgärdas och att se till att efterlevnaden av sådana lagar inte är underordnad ovidkommande politiska och ekonomiska överväganden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla allvarliga och systematiska brott mot WTO:s avtal och regler och andra internationella handelslagar ger upphov till som någonting som snarast måste åtgärdas och att se till att efterlevnaden av sådana lagar inte är underordnad ovidkommande politiska och ekonomiska överväganden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar tredjeländer att avskaffa restriktioner om utländskt ägande som drabbar europeiska företag och avskaffa diskriminerande regler. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar tredjeländer att avskaffa restriktioner om utländskt ägande som drabbar europeiska företag och avskaffa diskriminerande regler.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den strategi som kommissionen föreslår när det gäller att fastställa prioriteringar för marknadstillträde. Parlamentet kräver dock att kommissionen även beaktar andra kriterier som ser till att största möjliga antal ekonomiska aktörer i Europeiska unionen och får nytta av detta nya initiativ, särskilt små och medelstora företag, vilkas överlevnad ofrånkomligen beror av att äganderätten är klart definierad och kan genomdrivas på ett verkningsfullt sätt samt att det finns uttryckliga restriktioner för monopolhyror. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den strategi som kommissionen föreslår när det gäller att fastställa prioriteringar för marknadstillträde. Parlamentet kräver dock att kommissionen även beaktar andra kriterier som ser till att största möjliga antal ekonomiska aktörer i Europeiska unionen och får nytta av detta nya initiativ, särskilt små och medelstora företag, vilkas överlevnad ofrånkomligen beror av att äganderätten är klart definierad och kan genomdrivas på ett verkningsfullt sätt samt att det finns uttryckliga restriktioner för monopolhyror.

| 10. | Europaparlamentet betonar att framgångar i kampen mot handelshinder kommer att stimulera investeringar, produktion och handel i Europeiska unionen och i hela världen genom att bland annat göra villkoren för marknadstillträde mer genomblickbara, förutsägbara och konkurrenskraftiga och skapa eller förstärka bandet mellan Europeiska unionen och de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att framgångar i kampen mot handelshinder kommer att stimulera investeringar, produktion och handel i Europeiska unionen och i hela världen genom att bland annat göra villkoren för marknadstillträde mer genomblickbara, förutsägbara och konkurrenskraftiga och skapa eller förstärka bandet mellan Europeiska unionen och de internationella marknaderna.

| 11. | Europaparlamentet anser att frihandelsavtal med Europeiska unionens målländer är meningslösa om de inte tryggar ett betydande marknadstillträde och verkliga framsteg när det gäller att reducera och slutligen eliminera icke-tariffära handelshinder som man ska vara medveten om ofta verkar mer snedvridande på handeln än andra handelshinder. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att frihandelsavtal med Europeiska unionens målländer är meningslösa om de inte tryggar ett betydande marknadstillträde och verkliga framsteg när det gäller att reducera och slutligen eliminera icke-tariffära handelshinder som man ska vara medveten om ofta verkar mer snedvridande på handeln än andra handelshinder.

Kommissionens meddelande

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att skapa ett starkare partnerskap för att ge europeiska exportörer marknadstillträde, i synnerhet för att nå konkreta resultat för de europeiska företagen genom att förbättra marknadstillträdet på tillväxtmarknaderna, där europeiska företag möter nya och komplicerade hinder för handel och investeringar. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att samordna målen och verktygen för EU:s handelspolitik och strategi för marknadstillträde så att unionens potential utnyttjas effektivt inom den internationella handeln och den globala konkurrensen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att skapa ett starkare partnerskap för att ge europeiska exportörer marknadstillträde, i synnerhet för att nå konkreta resultat för de europeiska företagen genom att förbättra marknadstillträdet på tillväxtmarknaderna, där europeiska företag möter nya och komplicerade hinder för handel och investeringar. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att samordna målen och verktygen för EU:s handelspolitik och strategi för marknadstillträde så att unionens potential utnyttjas effektivt inom den internationella handeln och den globala konkurrensen.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar särskilt kommissionens förslag att skapa ett starkare partnerskap mellan kommissionen, medlemsstaterna och företagen i Europeiska unionen i syfte att direkt hjälpa ekonomiska aktörer att klara de konkreta svårigheter de möter vid tillträdet till tredjelandsmarknader på ett sätt och med en tidsram som är förenliga med förutsättningarna för deras verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar särskilt kommissionens förslag att skapa ett starkare partnerskap mellan kommissionen, medlemsstaterna och företagen i Europeiska unionen i syfte att direkt hjälpa ekonomiska aktörer att klara de konkreta svårigheter de möter vid tillträdet till tredjelandsmarknader på ett sätt och med en tidsram som är förenliga med förutsättningarna för deras verksamhet.

| 14. | Europaparlamentet anser att kommissionen kan spela en viktig roll när det gäller att förverkliga den nya strategin för marknadstillträde genom att se till att det finns en lämplig grad av samordning mellan åtgärder på nationell och gemenskapsnivå, ta i anspråk resurser som annars är utspridda och se till att de europeiska exportörernas rättigheter och intressen kan värnas på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att kommissionen kan spela en viktig roll när det gäller att förverkliga den nya strategin för marknadstillträde genom att se till att det finns en lämplig grad av samordning mellan åtgärder på nationell och gemenskapsnivå, ta i anspråk resurser som annars är utspridda och se till att de europeiska exportörernas rättigheter och intressen kan värnas på ett effektivare sätt.

| 15. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen kan spela en oersättlig roll för att skapa lika villkor i den internationella handeln i nära samarbete med medlemsstaterna med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen och balansen med befintliga befogenheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen kan spela en oersättlig roll för att skapa lika villkor i den internationella handeln i nära samarbete med medlemsstaterna med hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen och balansen med befintliga befogenheter.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av periodiska kvalitativa och kvantitativa utvärderingar av resultaten av strategin för marknadstillträde för att bedöma hur effektiv den är. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en lämplig handlingsplan för marknadstillträde och lägga fram en årlig rapport om marknadstillträde för parlamentet liknande den som redan lagts fram om handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av periodiska kvalitativa och kvantitativa utvärderingar av resultaten av strategin för marknadstillträde för att bedöma hur effektiv den är. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en lämplig handlingsplan för marknadstillträde och lägga fram en årlig rapport om marknadstillträde för parlamentet liknande den som redan lagts fram om handelspolitiska skyddsåtgärder.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar europeiska företag, som bedriver en legitim konkurrens med varandra i och utanför Europeiska unionen, att samarbeta om den nya strategin för marknadstillträde och tänka på att det ligger i deras gemensamma intresse att öppna utländska marknader och trygga en fri och rättvis handel, och att detta därmed kräver gemensamma och samordnade insatser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar europeiska företag, som bedriver en legitim konkurrens med varandra i och utanför Europeiska unionen, att samarbeta om den nya strategin för marknadstillträde och tänka på att det ligger i deras gemensamma intresse att öppna utländska marknader och trygga en fri och rättvis handel, och att detta därmed kräver gemensamma och samordnade insatser.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att många rimliga och erfarenhetsbaserade rekommendationer från näringslivet, fackföreningarna, konsumentsorganisationerna och det civila samhället inte har beaktats i det ovan nämnda meddelandet med titeln ”Europa i världen: Ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer”. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa när detta meddelande genomförs. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att många rimliga och erfarenhetsbaserade rekommendationer från näringslivet, fackföreningarna, konsumentsorganisationerna och det civila samhället inte har beaktats i det ovan nämnda meddelandet med titeln ”Europa i världen: Ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer”. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa när detta meddelande genomförs.

Initiativ för marknadstillträde i Europeiska unionen

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av ett utökat samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att utbyta information och goda rutiner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa nätverk av nationella eller, om så är lämpligt, regionala organ för att centralisera information och krav, med särskild hänsyn tagen till små och medelstora företags intressen och behov. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av ett utökat samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att utbyta information och goda rutiner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa nätverk av nationella eller, om så är lämpligt, regionala organ för att centralisera information och krav, med särskild hänsyn tagen till små och medelstora företags intressen och behov.

| 20. | Europaparlamentet anser att sådana nätverk skulle bli mycket effektivare om nationella och lokala branschförbund, handelskammare, förbund av små och medelstora företag och organ som främjar handel skulle delta i upprättandet av dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att sådana nätverk skulle bli mycket effektivare om nationella och lokala branschförbund, handelskammare, förbund av små och medelstora företag och organ som främjar handel skulle delta i upprättandet av dem.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka befogenheterna för den rådgivande kommittén för marknadstillträde och se till att det finns en permanent koppling till Artikel 133-kommittén (uppkallad efter den aktuella artikeln i EG-fördraget), kommittén för handelshinderförordningen och andra relevanta kommittéer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka befogenheterna för den rådgivande kommittén för marknadstillträde och se till att det finns en permanent koppling till Artikel 133-kommittén (uppkallad efter den aktuella artikeln i EG-fördraget), kommittén för handelshinderförordningen och andra relevanta kommittéer.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system med permanent dialog som gör att medlemsstaterna och, när så är lämpligt, regioner och andra europeiska intressenter kan utbyta information, fastställa strategier och göra prioriteringar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system med permanent dialog som gör att medlemsstaterna och, när så är lämpligt, regioner och andra europeiska intressenter kan utbyta information, fastställa strategier och göra prioriteringar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga följande när den genomför sin strategi för marknadstillträde:






  — | Utöka den Brysselbaserade personalen vid den enhet som arbetar med frågor som har med marknadstillträde att göra. |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga följande när den genomför sin strategi för marknadstillträde:

—

Utöka den Brysselbaserade personalen vid den enhet som arbetar med frågor som har med marknadstillträde att göra.

| — | Skapa ett ändamålsenligt klagomålsregister inom GD Handel. |
| --- | --- |

—

Skapa ett ändamålsenligt klagomålsregister inom GD Handel.

| — | Ta fram strukturerade riktlinjer för hantering av olika slags icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

—

Ta fram strukturerade riktlinjer för hantering av olika slags icke-tariffära handelshinder.

| — | Skapa en hjälpcentral för medlemsstater och företag (med en särskild avdelning för små och medelstora företag) inom GD Handel. |
| --- | --- |

—

Skapa en hjälpcentral för medlemsstater och företag (med en särskild avdelning för små och medelstora företag) inom GD Handel.

| — | Se över och förbättra kommunikationspolicyn för de marknadstillträdestjänster som kommissionen tillhandahåller, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Se över och förbättra kommunikationspolicyn för de marknadstillträdestjänster som kommissionen tillhandahåller, med särskild tonvikt på små och medelstora företag.

| — | Öka antalet potentiella användare genom att tillhandahålla grundläggande information (t.ex. broschyrer och foldrar) på alla Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

—

Öka antalet potentiella användare genom att tillhandahålla grundläggande information (t.ex. broschyrer och foldrar) på alla Europeiska unionens officiella språk.

| — | Förbättra databasen med information om marknadstillträde (MADB) så att den bättre överensstämmer med företagens behov och blir mer användarvänlig. |
| --- | --- |

—

Förbättra databasen med information om marknadstillträde (MADB) så att den bättre överensstämmer med företagens behov och blir mer användarvänlig.

| — | Förbättra det interna samarbetet, konsekvensen och kommunikationen mellan de enheter i kommissionen som hanterar frågor som rör marknadstillträde. |
| --- | --- |

—

Förbättra det interna samarbetet, konsekvensen och kommunikationen mellan de enheter i kommissionen som hanterar frågor som rör marknadstillträde.

| — | Se till att företrädare för näringslivet deltar i den rådgivande kommittén för marknadstillträde. |
| --- | --- |

—

Se till att företrädare för näringslivet deltar i den rådgivande kommittén för marknadstillträde.

| — | Ta fram strukturerade riktlinjer för prioriteringarna, som bland annat handlar om vilka marknader, sektorer och hinder man ska inrikta sig på. |
| --- | --- |

—

Ta fram strukturerade riktlinjer för prioriteringarna, som bland annat handlar om vilka marknader, sektorer och hinder man ska inrikta sig på.

| — | Förstärka sin position i internationella standardiseringsorgan, såsom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). |
| --- | --- |

—

Förstärka sin position i internationella standardiseringsorgan, såsom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO).

Initiativ för marknadstillträde i tredjeländer

| 24. | Europaparlamentet efterlyser en mer strukturerad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna i tredjeländer, som skulle göra det möjligt att effektivare använda diplomatiska och statliga resurser som har med marknadstillträdesfrågor att göra. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser en mer strukturerad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna i tredjeländer, som skulle göra det möjligt att effektivare använda diplomatiska och statliga resurser som har med marknadstillträdesfrågor att göra.

| 25. | Europaparlamentet betonar att kommissionens delegationer och de nybildade marknadstillträdesgrupperna i tredjeländer måste få ett otvetydigt och ambitiöst mandat. Parlamentet upprepar att strategin för marknadstillträde endast kommer att lyckas om medlemsstaterna är beredda att bidra med egna resurser, både mänskliga och ekonomiska, i proportion till sina medel, intressen och mål. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att kommissionens delegationer och de nybildade marknadstillträdesgrupperna i tredjeländer måste få ett otvetydigt och ambitiöst mandat. Parlamentet upprepar att strategin för marknadstillträde endast kommer att lyckas om medlemsstaterna är beredda att bidra med egna resurser, både mänskliga och ekonomiska, i proportion till sina medel, intressen och mål.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet med europeiska handelskamrar, handelssammanslutningar och de organ i medlemsstaterna som främjar handeln och är placerade i tredjeländer samt att se till att det finns ett lämpligt informationsutbyte mellan delegationer, medlemsstaternas ambassader, andra statliga utrikeshandelsorgan och berörda europeiska företagarförbund. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet med europeiska handelskamrar, handelssammanslutningar och de organ i medlemsstaterna som främjar handeln och är placerade i tredjeländer samt att se till att det finns ett lämpligt informationsutbyte mellan delegationer, medlemsstaternas ambassader, andra statliga utrikeshandelsorgan och berörda europeiska företagarförbund.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra omprioriteringar av hur de personalresurserna används vid kommissionens delegationer så att det finns mer personal tillgänglig för att dra igång marknadstillträdesgrupper och se till att de fungerar väl, i synnerhet i viktiga delegationer som exempelvis Peking, New Delhi, Moskva och Brasilia. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra omprioriteringar av hur de personalresurserna används vid kommissionens delegationer så att det finns mer personal tillgänglig för att dra igång marknadstillträdesgrupper och se till att de fungerar väl, i synnerhet i viktiga delegationer som exempelvis Peking, New Delhi, Moskva och Brasilia.

Branschfrågor

| 28. | Europaparlamentet stöder upprättandet av särskilda initiativ inom den strategiska ramen för marknadstillträde, för att i synnerhet komma åt hinder på områdena tjänster, offentlig upphandling, investeringar och immateriella rättigheter, tullförfaranden, statligt stöd och andra subventioner och upprätta konkurrensregler och genomföra dessa i tredjeländer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder upprättandet av särskilda initiativ inom den strategiska ramen för marknadstillträde, för att i synnerhet komma åt hinder på områdena tjänster, offentlig upphandling, investeringar och immateriella rättigheter, tullförfaranden, statligt stöd och andra subventioner och upprätta konkurrensregler och genomföra dessa i tredjeländer.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att små och medelstora företag konsekvent kan dra nytta av de nya initiativen för marknadstillträde. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att förstärka små och medelstora företags produkters närvaro på tredjeländernas marknader och försvara deras legitima rättigheter om de riskerar att utsättas för ensidiga förfaranden i tredjeländerna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att små och medelstora företag konsekvent kan dra nytta av de nya initiativen för marknadstillträde. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att förstärka små och medelstora företags produkters närvaro på tredjeländernas marknader och försvara deras legitima rättigheter om de riskerar att utsättas för ensidiga förfaranden i tredjeländerna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt ta itu med alla restriktioner för tillhandahållande av Internet- och informationstjänster som drabbar europeiska företag i tredje land, som en del av kommissionens utrikeshandelspolitik och betrakta alla onödiga begränsningar av tillhandahållande av dessa tjänster som handelshinder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt ta itu med alla restriktioner för tillhandahållande av Internet- och informationstjänster som drabbar europeiska företag i tredje land, som en del av kommissionens utrikeshandelspolitik och betrakta alla onödiga begränsningar av tillhandahållande av dessa tjänster som handelshinder.

Den multilaterala strategin

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av att skapa synergieffekter med Europeiska unionens största handelspartner (såsom Förenta staterna, Kanada och Japan) i syfte att fastställa en gemensam marknadstillträdesstrategi och bana vägen för ett välbehövligt multilateralt avtal om marknadstillträde. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker behovet av att skapa synergieffekter med Europeiska unionens största handelspartner (såsom Förenta staterna, Kanada och Japan) i syfte att fastställa en gemensam marknadstillträdesstrategi och bana vägen för ett välbehövligt multilateralt avtal om marknadstillträde.

| 32. | Europaparlamentet upprepar att ett fördjupat internationellt regleringssamarbete måste främjas ytterligare och att regelverken måste närma sig varandra i syfte att få bort onödigt dubbelarbete och sänka kostnaderna för konsumenterna, näringslivet och staterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att Europeiska unionens och dess handelspartners normer och regler successivt harmoniseras, både multilateralt och bilateralt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar att ett fördjupat internationellt regleringssamarbete måste främjas ytterligare och att regelverken måste närma sig varandra i syfte att få bort onödigt dubbelarbete och sänka kostnaderna för konsumenterna, näringslivet och staterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att Europeiska unionens och dess handelspartners normer och regler successivt harmoniseras, både multilateralt och bilateralt.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för särskilda WTO-mekanismer för att åtgärda nya och kommande icke-tariffära handelshinder, som möjliggör en snabbare behandling. I det avseendet bör kommissionen uppmana de övriga handelspartnerna att i större utsträckning använda anmälningsförfarandena i avtalen om tekniska handelshinder. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för särskilda WTO-mekanismer för att åtgärda nya och kommande icke-tariffära handelshinder, som möjliggör en snabbare behandling. I det avseendet bör kommissionen uppmana de övriga handelspartnerna att i större utsträckning använda anmälningsförfarandena i avtalen om tekniska handelshinder.

| 34. | Europaparlamentet insisterar på att bibehålla en klar inriktning på att genomföra och se till att tredjeländer uppfyller sina WTO-skyldigheter genom att driva denna rättighet i WTO:s tvistlösningsmekanism. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet insisterar på att bibehålla en klar inriktning på att genomföra och se till att tredjeländer uppfyller sina WTO-skyldigheter genom att driva denna rättighet i WTO:s tvistlösningsmekanism.

Framtidsutsikterna

| 35. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen bör göra sitt bästa för att få koncessioner från sina handelspartner som står i proportion till deras utvecklingsnivå om det inte finns utvecklingsmotiv som talar mot detta. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen bör göra sitt bästa för att få koncessioner från sina handelspartner som står i proportion till deras utvecklingsnivå om det inte finns utvecklingsmotiv som talar mot detta.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den nya generationens frihandelsavtal och i andra avtal som påverkar handeln inkludera tydliga bestämmelser om genomförande och tvistlösning, i synnerhet för att komma åt hinder ”innanför gränserna”. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den nya generationens frihandelsavtal och i andra avtal som påverkar handeln inkludera tydliga bestämmelser om genomförande och tvistlösning, i synnerhet för att komma åt hinder ”innanför gränserna”.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens handelspartner att gradvis minska eller avveckla hinder som begränsar marknadstillträdet för varor och tjänster och i stället optimera ömsesidiga handelsmöjligheter på grundval av reciprocitet, bland annat genom att på ett tillfredsställande sätt genomföra sådana åtgärder för att öppna marknaderna som följer av bilaterala, regionala och multilaterala förhandlingar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens handelspartner att gradvis minska eller avveckla hinder som begränsar marknadstillträdet för varor och tjänster och i stället optimera ömsesidiga handelsmöjligheter på grundval av reciprocitet, bland annat genom att på ett tillfredsställande sätt genomföra sådana åtgärder för att öppna marknaderna som följer av bilaterala, regionala och multilaterala förhandlingar.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen förelägga Europaparlamentet en läges- och resultatrapport om strategin för marknadstillträde, och särskilt uppmärksamma de fastställda prioriteringarna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen förelägga Europaparlamentet en läges- och resultatrapport om strategin för marknadstillträde, och särskilt uppmärksamma de fastställda prioriteringarna.

*

* *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(2)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 276.

(3)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(4)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(5)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(6)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 103.

(7)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 321.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/23

---

Tisdag 19 februari 2008Stormarknaders maktmissbruk

P6_TA(2008)0054

Europaparlamentets förklaring om utredning av och åtgärder mot maktmissbruk som stormarknader med verksamhet i Europeiska unionen kan utöva

2009/C 184 E/04

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Inom hela EU domineras detaljhandelsförsäljningen allt mer av ett litet antal stormarknadskedjor. |
| --- | --- |

A.

Inom hela EU domineras detaljhandelsförsäljningen allt mer av ett litet antal stormarknadskedjor.

| B. | Dessa detaljhandlare håller snabbt på att bli ”spärrar” och ta kontrollen över jordbrukarnas och andra leverantörers enda verkliga väg till EU:s konsumenter. |
| --- | --- |

B.

Dessa detaljhandlare håller snabbt på att bli ”spärrar” och ta kontrollen över jordbrukarnas och andra leverantörers enda verkliga väg till EU:s konsumenter.

| C. | Det finns indikationer från hela EU på att stormarknader missbrukar sin inköpskraft för att tvinga ner priserna de betalar leverantörerna (baserade både inom och utanför EU) till ohållbara nivåer och att de påtvingar dem orättvisa villkor. |
| --- | --- |

C.

Det finns indikationer från hela EU på att stormarknader missbrukar sin inköpskraft för att tvinga ner priserna de betalar leverantörerna (baserade både inom och utanför EU) till ohållbara nivåer och att de påtvingar dem orättvisa villkor.

| D. | Sådana utövningar av påtryckningar på leverantörerna har negativa följdverkningar för både sysselsättningskvaliteten och miljöskyddet. |
| --- | --- |

D.

Sådana utövningar av påtryckningar på leverantörerna har negativa följdverkningar för både sysselsättningskvaliteten och miljöskyddet.

| E. | Konsumenterna riskerar att förlora produktmångfald, kulturarv och försäljningsställen. |
| --- | --- |

E.

Konsumenterna riskerar att förlora produktmångfald, kulturarv och försäljningsställen.

| F. | Några medlemsstater har infört lagstiftning i ett försök att begränsa sådant missbruk, men stormarknaderna är i allt högre grad verksamma över gränserna, vilket gör det önskvärt med gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

F.

Några medlemsstater har infört lagstiftning i ett försök att begränsa sådant missbruk, men stormarknaderna är i allt högre grad verksamma över gränserna, vilket gör det önskvärt med gemenskapslagstiftning.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar generaldirektoratet för konkurrens att undersöka följderna av koncentrationen av EU:s stormarknadssektor på småföretag, leverantörer, arbetstagare och konsumenter, och att i synnerhet bedöma varje slag av missbruk av inköpskraften som kan härröra från en sådan koncentration. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar generaldirektoratet för konkurrens att undersöka följderna av koncentrationen av EU:s stormarknadssektor på småföretag, leverantörer, arbetstagare och konsumenter, och att i synnerhet bedöma varje slag av missbruk av inköpskraften som kan härröra från en sådan koncentration.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder, inbegripet reglering, för att skydda konsumenter, arbetstagare och producenter, från varje typ av missbruk av dominerande ställning eller andra negativa effekter som framkommit under denna undersökning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder, inbegripet reglering, för att skydda konsumenter, arbetstagare och producenter, från varje typ av missbruk av dominerande ställning eller andra negativa effekter som framkommit under denna undersökning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring med namnen på undertecknarna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.
  Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring med namnen på undertecknarna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 20 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/25

---

Onsdag 20 februari 2008Lissabonfördraget

P6_TA(2008)0055

Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (2007/2286(INI))

2009/C 184 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat den 13 december 2007,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrade genom Europeiska enhetsakten samt Maastricht-, Amsterdam- och Nicefördragen,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 12 december 2007 (1),

med beaktande av Laekenförklaringen av den 15 december 2001 om Europeiska unionens framtid,

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004,

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om en färdplan för EU:s konstitutionella process (2) och sin resolution av den 11 juli 2007 om sammankallandet av regeringskonferensen (3),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för regional utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0013/2008), och av följande skäl:

och av följande skäl:

| A. | Under de senaste femtio åren har utvecklingen av Europeiska unionen haft en avgörande betydelse när det gäller att skapa ett område med fred och stabilitet på en kontinent som tidigare härjats av krig, när det gäller att befästa demokrati, frihet och medborgerliga rättigheter och att främja välstånd, solidaritet och välfärd genom att skapa världens största inre marknad med gemensamma regler om sociala normer, miljö- och konsumentskydd och rättvis konkurrens och med en ekonomisk och monetär union. Dessutom har unionens utveckling lett till att medlemsstaterna har fått bättre möjligheter att samarbeta i kampen mot gränsöverskridande problem och till att Europa har fått en starkare röst i världen. |
| --- | --- |

A.

Under de senaste femtio åren har utvecklingen av Europeiska unionen haft en avgörande betydelse när det gäller att skapa ett område med fred och stabilitet på en kontinent som tidigare härjats av krig, när det gäller att befästa demokrati, frihet och medborgerliga rättigheter och att främja välstånd, solidaritet och välfärd genom att skapa världens största inre marknad med gemensamma regler om sociala normer, miljö- och konsumentskydd och rättvis konkurrens och med en ekonomisk och monetär union. Dessutom har unionens utveckling lett till att medlemsstaterna har fått bättre möjligheter att samarbeta i kampen mot gränsöverskridande problem och till att Europa har fått en starkare röst i världen.

| B. | Det finns ett erkänt behov av att reformera och stärka EU:s strukturer för att befästa dessa framsteg och se till att unionens 27 medlemsstater (som i framtiden kan bli ännu fler) får bättre möjligheter att fungera effektivt, så att den kan möta nya gemensamma utmaningar och i högre grad bli föremål för demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

B.

Det finns ett erkänt behov av att reformera och stärka EU:s strukturer för att befästa dessa framsteg och se till att unionens 27 medlemsstater (som i framtiden kan bli ännu fler) får bättre möjligheter att fungera effektivt, så att den kan möta nya gemensamma utmaningar och i högre grad bli föremål för demokratisk kontroll.

| C. | Detta behov har varit drivkraften bakom den serie av reformer som alltsedan Maastrichtfördraget – som blev en milstolpe i den europeiska integrationsprocessen genom att skapa en ekonomisk och monetär union och genomföra övergången från en i huvudsak ekonomisk gemenskap till en politisk union – har haft som mål att räta ut frågetecknen kring unionens institutionella struktur. Dessa reformer mynnade ut i Laekenförklaringen, som även banade väg för en ny reformprocess som baserade sig inte bara på regeringskonferenser utan även på konvent. |
| --- | --- |

C.

Detta behov har varit drivkraften bakom den serie av reformer som alltsedan Maastrichtfördraget – som blev en milstolpe i den europeiska integrationsprocessen genom att skapa en ekonomisk och monetär union och genomföra övergången från en i huvudsak ekonomisk gemenskap till en politisk union – har haft som mål att räta ut frågetecknen kring unionens institutionella struktur. Dessa reformer mynnade ut i Laekenförklaringen, som även banade väg för en ny reformprocess som baserade sig inte bara på regeringskonferenser utan även på konvent.

| D. | Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utarbetades av ett konvent bestående av två representanter från vart och ett av de nationella parlamenten, 16 ledamöter av Europaparlamentet, två företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstats regering. Konventet utarbetade ett utkast efter offentliga överläggningar och kom fram till en samförståndslösning som i allt väsentligt bekräftades under 2004 års regeringskonferens. Det efterföljande Lissabonfördraget, som saknar vissa delar som återfinns i konstitutionen, var däremot ett resultat av mer traditionella mellanstatliga arbetsmetoder, även om tre företrädare för Europaparlamentet deltog i arbetet fullt ut. |
| --- | --- |

D.

Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa utarbetades av ett konvent bestående av två representanter från vart och ett av de nationella parlamenten, 16 ledamöter av Europaparlamentet, två företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstats regering. Konventet utarbetade ett utkast efter offentliga överläggningar och kom fram till en samförståndslösning som i allt väsentligt bekräftades under 2004 års regeringskonferens. Det efterföljande Lissabonfördraget, som saknar vissa delar som återfinns i konstitutionen, var däremot ett resultat av mer traditionella mellanstatliga arbetsmetoder, även om tre företrädare för Europaparlamentet deltog i arbetet fullt ut.

| E. | Det tidigare försöket att reformera unionen genom att ersätta fördragen med en konstitution stöddes av en överväldigande majoritet av EU-medborgarnas valda företrädare i Europaparlamentet (4). Konstitutionen ratificerades av två tredjedelar av medlemsstaterna men förkastades av två medlemsstater (Frankrike och Nederländerna). Då det efter en period av eftertanke stod klart att det inte skulle gå att uppfylla kravet på stöd från samtliga medlemsstater övergav man detta försök för att i stället inrikta sig på att ändra de gällande fördragen. |
| --- | --- |

E.

Det tidigare försöket att reformera unionen genom att ersätta fördragen med en konstitution stöddes av en överväldigande majoritet av EU-medborgarnas valda företrädare i Europaparlamentet (4). Konstitutionen ratificerades av två tredjedelar av medlemsstaterna men förkastades av två medlemsstater (Frankrike och Nederländerna). Då det efter en period av eftertanke stod klart att det inte skulle gå att uppfylla kravet på stöd från samtliga medlemsstater övergav man detta försök för att i stället inrikta sig på att ändra de gällande fördragen.

| F. | Dessa ändringar av metoderna och förfarandena genomfördes på ett sådant sätt att många av de praktiska justeringarna av unionens institutionella struktur bibehölls i en ny tappning. Dock innebar ändringarna att ambitionsnivån sänktes, att många delar av konstitutionen slopades, att ikraftträdandet av vissa nya mekanismer sköts upp och att man i fördragen införlivade särskilda åtgärder för flera medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Dessa ändringar av metoderna och förfarandena genomfördes på ett sådant sätt att många av de praktiska justeringarna av unionens institutionella struktur bibehölls i en ny tappning. Dock innebar ändringarna att ambitionsnivån sänktes, att många delar av konstitutionen slopades, att ikraftträdandet av vissa nya mekanismer sköts upp och att man i fördragen införlivade särskilda åtgärder för flera medlemsstater.

| G. | Det faktum att samtliga nationella regeringar i unionen har godkänt fördraget visar dock att alla medlemsstaternas folkvalda regeringar anser att denna kompromiss utgör den grund på vilken de önskar bygga sitt gemensamma arbete i framtiden. Det krävs nu maximalt politiskt engagemang av var och en av dem för att fördraget ska kunna ratificeras före den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

G.

Det faktum att samtliga nationella regeringar i unionen har godkänt fördraget visar dock att alla medlemsstaternas folkvalda regeringar anser att denna kompromiss utgör den grund på vilken de önskar bygga sitt gemensamma arbete i framtiden. Det krävs nu maximalt politiskt engagemang av var och en av dem för att fördraget ska kunna ratificeras före den 1 januari 2009.

| H. | Lissabonfördraget måste ratificeras av samtliga medlemsstater före utgången av 2008, så att medborgarna ges möjlighet att rösta i valet 2009 i full vetskap om unionens nya institutionella arkitektur. |
| --- | --- |

H.

Lissabonfördraget måste ratificeras av samtliga medlemsstater före utgången av 2008, så att medborgarna ges möjlighet att rösta i valet 2009 i full vetskap om unionens nya institutionella arkitektur.

Ett positivt steg för unionens framtid

| 1. | Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget, sett som helhet, utgör en avsevärd förbättring av de gällande fördragen och att det ger unionen en ökad beslutsförmåga och förbättrar möjligheterna att i demokratisk ordning utkräva ansvar av unionen (genom att Europaparlamentets och de nationella parlamentens roller stärks). Dessutom innebär fördraget att EU-medborgarnas rättigheter gentemot unionen stärks och att unionens institutioner kan fungera på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget, sett som helhet, utgör en avsevärd förbättring av de gällande fördragen och att det ger unionen en ökad beslutsförmåga och förbättrar möjligheterna att i demokratisk ordning utkräva ansvar av unionen (genom att Europaparlamentets och de nationella parlamentens roller stärks). Dessutom innebär fördraget att EU-medborgarnas rättigheter gentemot unionen stärks och att unionens institutioner kan fungera på ett mer effektivt sätt.

Bättre möjligheter till demokratiskt ansvarsutkrävande

| 2. | Europaparlamentet ser positivt på att beslutsförmågan och det demokratiska ansvarsutkrävandet stärks, vilket ger medborgarna större kontroll över EU:s verksamhet, framför allt till följd av följande förbättringar:






  a) | Antagandet av all slags EU-lagstiftning underkastas parlamentarisk kontroll i en omfattning som saknar motstycke i någon annan överstatlig eller internationell struktur:






  — | Med några få undantag kommer all EU-lagstiftning att godkännas av både rådet (bestående av ministrar som är ansvariga inför sina respektive nationella parlament) och Europaparlament (bestående av direktvalda ledamöter), på jämbördiga villkor. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser positivt på att beslutsförmågan och det demokratiska ansvarsutkrävandet stärks, vilket ger medborgarna större kontroll över EU:s verksamhet, framför allt till följd av följande förbättringar:

a)

Antagandet av all slags EU-lagstiftning underkastas parlamentarisk kontroll i en omfattning som saknar motstycke i någon annan överstatlig eller internationell struktur:

—

Med några få undantag kommer all EU-lagstiftning att godkännas av både rådet (bestående av ministrar som är ansvariga inför sina respektive nationella parlament) och Europaparlament (bestående av direktvalda ledamöter), på jämbördiga villkor.

| — | De nationella parlamentens förhandsgranskning av all EU-lagstiftning stärks i och med att de kommer att motta samtliga EU-lagstiftningsförslag i god tid och därmed ha möjlighet att diskutera dem med sina ministrar innan rådet antar en ståndpunkt. De enskilda parlamenten får även rätt att kräva att ett förslag tas upp till omprövning om de anser att det inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

—

De nationella parlamentens förhandsgranskning av all EU-lagstiftning stärks i och med att de kommer att motta samtliga EU-lagstiftningsförslag i god tid och därmed ha möjlighet att diskutera dem med sina ministrar innan rådet antar en ståndpunkt. De enskilda parlamenten får även rätt att kräva att ett förslag tas upp till omprövning om de anser att det inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen.

| b) | Kommissionens ordförande kommer att väljas av Europaparlamentet, på förslag av Europeiska rådet. I detta sammanhang kommer hänsyn att tas till valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens ordförande kommer att väljas av Europaparlamentet, på förslag av Europeiska rådet. I detta sammanhang kommer hänsyn att tas till valet till Europaparlamentet.

| c) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik kommer att utses av både Europeiska rådet och kommissionens ordförande och måste, såsom kommissionsledamot, genomgå samma tillsättningsförfarande i parlamentet som övriga kommissionsledamöter. Den höge representanten kommer som vice ordförande i kommissionen att omfattas av samma bestämmelser som de andra kommissionsledamöterna vid sitt tillträde och sin tjänsteutövning. |
| --- | --- |

c)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik kommer att utses av både Europeiska rådet och kommissionens ordförande och måste, såsom kommissionsledamot, genomgå samma tillsättningsförfarande i parlamentet som övriga kommissionsledamöter. Den höge representanten kommer som vice ordförande i kommissionen att omfattas av samma bestämmelser som de andra kommissionsledamöterna vid sitt tillträde och sin tjänsteutövning.

| d) | Det fastställs ett nytt, förenklat och mer demokratiskt budgetförfarande med en enda behandling. Åtskillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter slopas, vilket säkerställer att parlamentet och rådet blir helt jämbördiga när det gäller godkännandet av hela årsbudgeten. Dessutom slås det fast att parlamentet ska ge sitt samtycke till den juridiskt bindande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

d)

Det fastställs ett nytt, förenklat och mer demokratiskt budgetförfarande med en enda behandling. Åtskillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter slopas, vilket säkerställer att parlamentet och rådet blir helt jämbördiga när det gäller godkännandet av hela årsbudgeten. Dessutom slås det fast att parlamentet ska ge sitt samtycke till den juridiskt bindande fleråriga budgetramen.

| e) | Den demokratiska kontrollen i samband med de lagstiftningsbefogenheter som delegerats till kommissionen stärks genom ett nytt kontrollsystem som gör det möjligt för Europaparlamentet eller rådet att antingen återkalla kommissionsbeslut eller återkalla delegeringen. |
| --- | --- |

e)

Den demokratiska kontrollen i samband med de lagstiftningsbefogenheter som delegerats till kommissionen stärks genom ett nytt kontrollsystem som gör det möjligt för Europaparlamentet eller rådet att antingen återkalla kommissionsbeslut eller återkalla delegeringen.

| f) | Europaparlamentets samtycke krävs för att godkänna en lång rad internationella överenskommelser som undertecknats av unionen, inbegripet överenskommelser inom områden som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet internt inom unionen. |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentets samtycke krävs för att godkänna en lång rad internationella överenskommelser som undertecknats av unionen, inbegripet överenskommelser inom områden som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet internt inom unionen.

| g) | Rådets möten blir offentliga när rådet förhandlar eller röstar om förslag till lagstiftningsakter, så att medborgarna kan få insyn i hur deras regeringar agerar i rådet. |
| --- | --- |

g)

Rådets möten blir offentliga när rådet förhandlar eller röstar om förslag till lagstiftningsakter, så att medborgarna kan få insyn i hur deras regeringar agerar i rådet.

| h) | EU:s organ, särskilt Europol och Eurojust, blir föremål för ökad parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

h)

EU:s organ, särskilt Europol och Eurojust, blir föremål för ökad parlamentarisk kontroll.

| i) | Regionkommittén får möjlighet att väcka talan vid domstolen. Mandatet för ledamöterna i Regionkommittén förlängs till fem år och kommitténs förbindelser med Europaparlamentet definieras tydligare. |
| --- | --- |

i)

Regionkommittén får möjlighet att väcka talan vid domstolen. Mandatet för ledamöterna i Regionkommittén förlängs till fem år och kommitténs förbindelser med Europaparlamentet definieras tydligare.

| j) | Förfarandena för att ändra fördragen kommer att bli mer öppna och demokratiska i framtiden, i och med att även Europaparlamentet ges rätt att lägga fram ändringsförslag, och granskningen av alla föreslagna ändringar måste göras av ett konvent där representanter för såväl de nationella parlamenten som Europaparlamentet deltar, såvida inte Europaparlamentet ger stöd för ståndpunkten att detta är onödigt. Det införs nya förenklade översynsförfaranden som gör det möjligt att genom enhälliga beslut ändra vissa bestämmelser i fördraget, efter de nationella parlamentens godkännande. |
| --- | --- |

j)

Förfarandena för att ändra fördragen kommer att bli mer öppna och demokratiska i framtiden, i och med att även Europaparlamentet ges rätt att lägga fram ändringsförslag, och granskningen av alla föreslagna ändringar måste göras av ett konvent där representanter för såväl de nationella parlamenten som Europaparlamentet deltar, såvida inte Europaparlamentet ger stöd för ståndpunkten att detta är onödigt. Det införs nya förenklade översynsförfaranden som gör det möjligt att genom enhälliga beslut ändra vissa bestämmelser i fördraget, efter de nationella parlamentens godkännande.

Bevarade värderingar, förstärkta medborgerliga rättigheter och ökad tydlighet

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att medborgarnas rättigheter stärks som en följd av följande förbättringar:






  a) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som innehåller en fullständig och aktuell förteckning av medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter, blir rättsligt bindande. Stadgan tryggar unionsmedborgarnas rättssäkerhet och säkerställer att all EU-lagstiftning, alla åtgärder som EU-institutionerna vidtar och alla åtgärder som grundar sig på EU-lagstiftningen står i överensstämmelse med bestämmelserna i stadgan och med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att medborgarnas rättigheter stärks som en följd av följande förbättringar:

a)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som innehåller en fullständig och aktuell förteckning av medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter, blir rättsligt bindande. Stadgan tryggar unionsmedborgarnas rättssäkerhet och säkerställer att all EU-lagstiftning, alla åtgärder som EU-institutionerna vidtar och alla åtgärder som grundar sig på EU-lagstiftningen står i överensstämmelse med bestämmelserna i stadgan och med subsidiaritetsprincipen.

| b) | EU åtar sig att ansöka om anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Därmed kommer unionen att underställas samma externa granskning som medlemsstaterna när det gäller skyldigheten att respektera medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

b)

EU åtar sig att ansöka om anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Därmed kommer unionen att underställas samma externa granskning som medlemsstaterna när det gäller skyldigheten att respektera medborgarnas rättigheter.

| c) | Med medborgarnas, och det civila samhällets representativa organisationers, viktiga bidrag till förberedelsen av fördraget som underlag kommer det genom nya bestämmelser att bli lättare för dessa att delta i unionens överläggningar. Dialogen med arbetsmarknadens parter liksom dialogen med kyrkor, trossamfund och konfessionslösa organisationer kommer att uppmuntras. |
| --- | --- |

c)

Med medborgarnas, och det civila samhällets representativa organisationers, viktiga bidrag till förberedelsen av fördraget som underlag kommer det genom nya bestämmelser att bli lättare för dessa att delta i unionens överläggningar. Dialogen med arbetsmarknadens parter liksom dialogen med kyrkor, trossamfund och konfessionslösa organisationer kommer att uppmuntras.

| d) | Införandet av ett europeiskt medborgarinitiativ gör det möjligt för medborgarna att lägga fram förslag i frågor där de anser att det krävs en unionsrättsakt för att tillämpa fördragen. |
| --- | --- |

d)

Införandet av ett europeiskt medborgarinitiativ gör det möjligt för medborgarna att lägga fram förslag i frågor där de anser att det krävs en unionsrättsakt för att tillämpa fördragen.

| e) | Medborgarnas rättsskydd förstärks eftersom behörigheten för Europeiska unionens domstol utvidgas till att omfatta frågor som rör frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska rådets, Europeiska centralbankens och unionens olika organs handlingar. Samtidigt ges fysiska och juridiska personer större möjligheter att få sin sak prövad vid domstolen. |
| --- | --- |

e)

Medborgarnas rättsskydd förstärks eftersom behörigheten för Europeiska unionens domstol utvidgas till att omfatta frågor som rör frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska rådets, Europeiska centralbankens och unionens olika organs handlingar. Samtidigt ges fysiska och juridiska personer större möjligheter att få sin sak prövad vid domstolen.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att fördraget på ett tydligare och mer synligt sätt slår fast de värderingar som delas av samtliga medlemsstater och som ligger till grund för EU, liksom EU:s mål och de principer som är vägledande för EU:s verksamhet och dess förbindelser med medlemsstaterna:






  a) | En tydlig avgränsning görs mellan EU:s och medlemsstaternas befogenheter, enligt principen att alla befogenheter som inte har tilldelats unionen i fördragen ska ligga kvar hos medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att fördraget på ett tydligare och mer synligt sätt slår fast de värderingar som delas av samtliga medlemsstater och som ligger till grund för EU, liksom EU:s mål och de principer som är vägledande för EU:s verksamhet och dess förbindelser med medlemsstaterna:

a)

En tydlig avgränsning görs mellan EU:s och medlemsstaternas befogenheter, enligt principen att alla befogenheter som inte har tilldelats unionen i fördragen ska ligga kvar hos medlemsstaterna.

| b) | Det läggs större vikt vid en politik som på ett tydligt sätt gagnar medborgarna. Det införs nya, allmänt tillämpliga bestämmelser om främjande av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd, bekämpning av socialt utanförskap, främjande av en hög utbildnings- och folkhälsonivå, undanröjande av varje form av diskriminering och främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Det införs också nya bestämmelser som främjar hållbar utveckling och miljöskydd, inbegripet kampen mot klimatförändringarna, och som stärker respekten för tjänster i allmänhetens intresse. Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning bekräftas åter som ett av unionens mål. |
| --- | --- |

b)

Det läggs större vikt vid en politik som på ett tydligt sätt gagnar medborgarna. Det införs nya, allmänt tillämpliga bestämmelser om främjande av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd, bekämpning av socialt utanförskap, främjande av en hög utbildnings- och folkhälsonivå, undanröjande av varje form av diskriminering och främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Det införs också nya bestämmelser som främjar hållbar utveckling och miljöskydd, inbegripet kampen mot klimatförändringarna, och som stärker respekten för tjänster i allmänhetens intresse. Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning bekräftas åter som ett av unionens mål.

| c) | Den förvirring som råder kring ”Europeiska gemenskapen” och ”Europeiska unionen” upphör i och med att Europeiska unionen blir en enda juridisk person och struktur. |
| --- | --- |

c)

Den förvirring som råder kring ”Europeiska gemenskapen” och ”Europeiska unionen” upphör i och med att Europeiska unionen blir en enda juridisk person och struktur.

| d) | En solidaritetsklausul mellan medlemsstaterna gör att medborgarna kan förvänta sig stöd från alla delar av unionen i händelse av en terroristattack, en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människan. |
| --- | --- |

d)

En solidaritetsklausul mellan medlemsstaterna gör att medborgarna kan förvänta sig stöd från alla delar av unionen i händelse av en terroristattack, en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människan.

| e) | Fördraget bekräftar unionens speciella institutionella organisation till vilken medlemsstaterna överlåter vissa befogenheter som de anser bäst utövas genom gemensamma mekanismer. Samtidigt erbjuder fördraget, för att undanröja minsta tvivel, tillräckliga garantier för att unionen inte utvecklas till en centraliserad och allsmäktig ”superstat”, till exempel följande






  — | Skyldigheten att respektera medlemsstaternas nationella identitet, som kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer, bland annat det regionala och lokala självstyret, liksom deras väsentliga statliga funktioner, som innefattar funktioner vars syfte är att hävda medlemsstaternas territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. |
| --- | --- | --- |

e)

Fördraget bekräftar unionens speciella institutionella organisation till vilken medlemsstaterna överlåter vissa befogenheter som de anser bäst utövas genom gemensamma mekanismer. Samtidigt erbjuder fördraget, för att undanröja minsta tvivel, tillräckliga garantier för att unionen inte utvecklas till en centraliserad och allsmäktig ”superstat”, till exempel följande

—

Skyldigheten att respektera medlemsstaternas nationella identitet, som kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer, bland annat det regionala och lokala självstyret, liksom deras väsentliga statliga funktioner, som innefattar funktioner vars syfte är att hävda medlemsstaternas territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten.

| — | Principen om kompetensfördelning (enligt vilken unionen endast har de behörigheter som medlemsstaterna har gett den), subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Principen om kompetensfördelning (enligt vilken unionen endast har de behörigheter som medlemsstaterna har gett den), subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen.

| — | Medlemsstaternas egen medverkan i unionens beslutssystem och i överenskommelser om eventuella ändringar av det. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas egen medverkan i unionens beslutssystem och i överenskommelser om eventuella ändringar av det.

| — | Erkännande av varje enskild medlemsstats rätt att lämna unionen om den så önskar. |
| --- | --- |

—

Erkännande av varje enskild medlemsstats rätt att lämna unionen om den så önskar.

Ökad effektivitet

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att det nya fördraget stärker EU-institutionernas förmåga att utföra sina uppgifter på ett mer effektivt sätt, främst av följande skäl:






  a) | De områden där regeringarna, vid omröstningarna i rådet, kommer att besluta med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet utökas avsevärt. Följden blir att en union av tjugosju medlemsstater kommer att kunna fungera inom fler områden utan att blockeras av veton. |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att det nya fördraget stärker EU-institutionernas förmåga att utföra sina uppgifter på ett mer effektivt sätt, främst av följande skäl:

a)

De områden där regeringarna, vid omröstningarna i rådet, kommer att besluta med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet utökas avsevärt. Följden blir att en union av tjugosju medlemsstater kommer att kunna fungera inom fler områden utan att blockeras av veton.

| b) | Ett nytt omröstningssystem med dubbel majoritet gör det lättare för rådet att fatta beslut. |
| --- | --- |

b)

Ett nytt omröstningssystem med dubbel majoritet gör det lättare för rådet att fatta beslut.

| c) | Europeiska rådet blir en fullvärdig EU-institution och dess halvårsvis roterande ordförandeskap ersätts av en ordförande som väljs av Europeiska rådets medlemmar för en period på två och ett halvt år. Därmed skapas större koherens i förberedelserna och det löpande genomförandet av Europeiska rådets arbete. |
| --- | --- |

c)

Europeiska rådet blir en fullvärdig EU-institution och dess halvårsvis roterande ordförandeskap ersätts av en ordförande som väljs av Europeiska rådets medlemmar för en period på två och ett halvt år. Därmed skapas större koherens i förberedelserna och det löpande genomförandet av Europeiska rådets arbete.

| d) | Antalet kommissionsledamöter kommer 2014 att minskas till två tredjedelar av antalet medlemsstater, något som kommer att förbättra kommissionens handlingsförmåga och göra det ännu mer tydligt att kommissionsledamöterna företräder det europeiska intresset och inte sina respektive hemländers intressen. Alla medlemsstater kommer även i fortsättningen att delta på lika villkor, med hjälp av ett rotationssystem. |
| --- | --- |

d)

Antalet kommissionsledamöter kommer 2014 att minskas till två tredjedelar av antalet medlemsstater, något som kommer att förbättra kommissionens handlingsförmåga och göra det ännu mer tydligt att kommissionsledamöterna företräder det europeiska intresset och inte sina respektive hemländers intressen. Alla medlemsstater kommer även i fortsättningen att delta på lika villkor, med hjälp av ett rotationssystem.

| e) | Unionen får avsevärt större synlighet och kapacitet som en global aktör:






  — | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser – två befattningar som skapar dubbelarbete och förvirring – slås ihop till en enda befattning som vice ordförande i kommissionen/hög representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Denna person ska vara ordförande för rådet (yttre förbindelser) och föra unionens talan i frågor där man har en gemensam ståndpunkt. Därmed säkras en större konsekvens i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- | --- |

e)

Unionen får avsevärt större synlighet och kapacitet som en global aktör:

—

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser – två befattningar som skapar dubbelarbete och förvirring – slås ihop till en enda befattning som vice ordförande i kommissionen/hög representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Denna person ska vara ordförande för rådet (yttre förbindelser) och föra unionens talan i frågor där man har en gemensam ståndpunkt. Därmed säkras en större konsekvens i EU:s yttre åtgärder.

| — | Det inrättas en gemensam avdelning för yttre åtgärder, bestående av tjänstemän från kommissionen och rådet och de nationella diplomattjänsterna. Denna avdelning kan bara inrättas av rådet under förutsättning att kommissionen har godkänt inrättandet och att parlamentet har hörts. Avdelningen, som kommer att ledas av kommissionens vice ordförande/den höga representanten, bör vara knuten till kommissionen och syfta till att göra det möjligt att på ett mer konsekvent sätt utveckla och genomföra unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

—

Det inrättas en gemensam avdelning för yttre åtgärder, bestående av tjänstemän från kommissionen och rådet och de nationella diplomattjänsterna. Denna avdelning kan bara inrättas av rådet under förutsättning att kommissionen har godkänt inrättandet och att parlamentet har hörts. Avdelningen, som kommer att ledas av kommissionens vice ordförande/den höga representanten, bör vara knuten till kommissionen och syfta till att göra det möjligt att på ett mer konsekvent sätt utveckla och genomföra unionens utrikespolitik.

| — | Unionens förmåga att utveckla gemensamma strukturer på det säkerhets- och försvarspolitiska området stärks, bland annat genom att man inför en klausul för ömsesidigt stöd och bistånd vid väpnade angrepp. Genom denna åtgärd ökas medborgarnas trygghetskänsla. Dessutom säkerställs den flexibilitet som behövs för att ta hänsyn till medlemsstaternas olika synsätt i dessa frågor. |
| --- | --- |

—

Unionens förmåga att utveckla gemensamma strukturer på det säkerhets- och försvarspolitiska området stärks, bland annat genom att man inför en klausul för ömsesidigt stöd och bistånd vid väpnade angrepp. Genom denna åtgärd ökas medborgarnas trygghetskänsla. Dessutom säkerställs den flexibilitet som behövs för att ta hänsyn till medlemsstaternas olika synsätt i dessa frågor.

| f) | Åtskillnaden mellan lagstiftningsakter och genomförandeakter blir tydligare, och en ny definition av delegerade akter gör det möjligt att förenkla och rationalisera EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

f)

Åtskillnaden mellan lagstiftningsakter och genomförandeakter blir tydligare, och en ny definition av delegerade akter gör det möjligt att förenkla och rationalisera EU:s lagstiftning.

| g) | Pelarsystemet avskaffas, vilket möjliggör ett mer enhetligt agerande inom EU:s olika verksamhetsområden. Förenklade förfaranden och instrument införs, även om de speciella förutsättningar som råder för utrikes- och säkerhetspolitiken innebär att särskilda förfaranden krävs på dessa områden. |
| --- | --- |

g)

Pelarsystemet avskaffas, vilket möjliggör ett mer enhetligt agerande inom EU:s olika verksamhetsområden. Förenklade förfaranden och instrument införs, även om de speciella förutsättningar som råder för utrikes- och säkerhetspolitiken innebär att särskilda förfaranden krävs på dessa områden.

| h) | Unionens insatser inom området med frihet, säkerhet och rättvisa ges ambitiösare mål och effektivare förfaranden. De separata mellanstatliga instrument och förfaranden som nu används slopas. Insatserna inom detta område blir föremål för domstolsprövning, vilket borgar för stora framsteg när det gäller rättsliga frågor, säkerhet och invandring. |
| --- | --- |

h)

Unionens insatser inom området med frihet, säkerhet och rättvisa ges ambitiösare mål och effektivare förfaranden. De separata mellanstatliga instrument och förfaranden som nu används slopas. Insatserna inom detta område blir föremål för domstolsprövning, vilket borgar för stora framsteg när det gäller rättsliga frågor, säkerhet och invandring.

| i) | Det införs en tydligare definition av unionens mål och befogenheter när det gäller klimatförändringar, barns rättigheter, den europeiska grannskapspolitiken, humanitärt bistånd, energi (inbegripet en hänvisning i fördraget till solidariteten mellan medlemsstaterna på detta område), rymdverksamhet, forskning, turism, idrott, folkhälsa och civilskydd. Det slås fast att den gemensamma handelspolitiken omfattas av unionens exklusiva behörighet. |
| --- | --- |

i)

Det införs en tydligare definition av unionens mål och befogenheter när det gäller klimatförändringar, barns rättigheter, den europeiska grannskapspolitiken, humanitärt bistånd, energi (inbegripet en hänvisning i fördraget till solidariteten mellan medlemsstaterna på detta område), rymdverksamhet, forskning, turism, idrott, folkhälsa och civilskydd. Det slås fast att den gemensamma handelspolitiken omfattas av unionens exklusiva behörighet.

| j) | Inom en rad andra områden blir det möjligt att använda effektivare beslutsmetoder så snart det finns en politisk vilja att göra det. |
| --- | --- |

j)

Inom en rad andra områden blir det möjligt att använda effektivare beslutsmetoder så snart det finns en politisk vilja att göra det.

| k) | Det ges utrymme för mer flexibla lösningar när inte alla medlemsstater vill eller kan genomföra en viss politik samtidigt. |
| --- | --- |

k)

Det ges utrymme för mer flexibla lösningar när inte alla medlemsstater vill eller kan genomföra en viss politik samtidigt.

Bekymmersamma frågor

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om den utbredda besvikelsen över att det, på grund av resultaten från folkomröstningarna i Frankrike och Nederländerna, blev nödvändigt att vidta följande åtgärder för att säkra ett nytt fördrag mellan de 27 medlemsstaterna:






  — | Planerna på en konstitution övergavs och därmed även vissa av dess särdrag, till exempel tanken på en union som baserar sig på viljan hos dess medborgare och medlemsstater. Dessutom övergavs målsättningarna att skapa en enhetlig och strukturerad text, införa tydligare definitioner av lagstiftningsinstrument, förankra flaggan och hymnen i fördraget och använda titeln ”utrikesminister” i stället för ”hög representant”. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet är medvetet om den utbredda besvikelsen över att det, på grund av resultaten från folkomröstningarna i Frankrike och Nederländerna, blev nödvändigt att vidta följande åtgärder för att säkra ett nytt fördrag mellan de 27 medlemsstaterna:

—

Planerna på en konstitution övergavs och därmed även vissa av dess särdrag, till exempel tanken på en union som baserar sig på viljan hos dess medborgare och medlemsstater. Dessutom övergavs målsättningarna att skapa en enhetlig och strukturerad text, införa tydligare definitioner av lagstiftningsinstrument, förankra flaggan och hymnen i fördraget och använda titeln ”utrikesminister” i stället för ”hög representant”.

| — | Viktiga delar av det nya fördraget, såsom ikraftträdandet av det nya omröstningssystemet i rådet (och de därmed förbundna bestämmelserna om att senarelägga omröstningar, dvs. de bestämmelser som går under benämningen ”Ioanninakompromissen”) sköts upp, och inom vissa behörighetsområden infördes restriktiva mekanismer – ”nödbromsar” – i det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Viktiga delar av det nya fördraget, såsom ikraftträdandet av det nya omröstningssystemet i rådet (och de därmed förbundna bestämmelserna om att senarelägga omröstningar, dvs. de bestämmelser som går under benämningen ”Ioanninakompromissen”) sköts upp, och inom vissa behörighetsområden infördes restriktiva mekanismer – ”nödbromsar” – i det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| — | Åtgärder som är specifikt inriktade på särskilda enskilda medlemsstater infördes i fördraget. Som exempel kan nämnas förlängningen av ”opt-in”-arrangemangen för två medlemsstater när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete, införlivandet av det protokoll som begränsar stadgans effekter på två medlemsstaters nationella lagstiftning samt, som ett undantag från principen om degressiv proportionalitet, tilldelningen till en medlemsstat av ytterligare en plats i parlamentet. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som är specifikt inriktade på särskilda enskilda medlemsstater infördes i fördraget. Som exempel kan nämnas förlängningen av ”opt-in”-arrangemangen för två medlemsstater när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete, införlivandet av det protokoll som begränsar stadgans effekter på två medlemsstaters nationella lagstiftning samt, som ett undantag från principen om degressiv proportionalitet, tilldelningen till en medlemsstat av ytterligare en plats i parlamentet.

| — | Ordalydelsen i ett flertal avsnitt i fördraget och dess bifogade protokoll och förklaringar ändrades på ett sätt som har gjort tonfallet omotiverat negativt, vilket antyder misstro gentemot EU och dess institutioner och därmed sänder fel signal till allmänheten. |
| --- | --- |

—

Ordalydelsen i ett flertal avsnitt i fördraget och dess bifogade protokoll och förklaringar ändrades på ett sätt som har gjort tonfallet omotiverat negativt, vilket antyder misstro gentemot EU och dess institutioner och därmed sänder fel signal till allmänheten.

Slutsatser

| 7. | Europaparlamentet ställer sig bakom fördraget och betonar vikten av att samtliga medlemsstater ratificerar det i god tid så att det kan träda i kraft den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig bakom fördraget och betonar vikten av att samtliga medlemsstater ratificerar det i god tid så att det kan träda i kraft den 1 januari 2009.

| 8. | Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget kommer att fungera som en stabil ram som gör det möjligt att fortsätta att utveckla unionen i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget kommer att fungera som en stabil ram som gör det möjligt att fortsätta att utveckla unionen i framtiden.

| 9. | Europaparlamentet är medvetet om att ett ändringsfördrag ofrånkomligen är mindre tydligt och mer svårläst än ett kodifierat fördrag. Parlamentet efterlyser därför ett omedelbart offentliggörande av de konsoliderade fördrag som ändrats genom Lissabonfördraget, så att medborgarna ges tillgång till en mer överskådlig grundtext för unionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är medvetet om att ett ändringsfördrag ofrånkomligen är mindre tydligt och mer svårläst än ett kodifierat fördrag. Parlamentet efterlyser därför ett omedelbart offentliggörande av de konsoliderade fördrag som ändrats genom Lissabonfördraget, så att medborgarna ges tillgång till en mer överskådlig grundtext för unionen.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att både EU-institutionerna och de nationella myndigheterna måste göra sitt yttersta, i överensstämmelse med principen om lojalt samarbete, för att på ett lättbegripligt och objektivt sätt informera EU-medborgarna om innehållet i fördraget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar att både EU-institutionerna och de nationella myndigheterna måste göra sitt yttersta, i överensstämmelse med principen om lojalt samarbete, för att på ett lättbegripligt och objektivt sätt informera EU-medborgarna om innehållet i fördraget.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt det ansvariga utskottet att förbereda de nödvändiga ändringarna av arbetsordningen och att göra en bedömning av behovet av ytterligare genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt det ansvariga utskottet att förbereda de nödvändiga ändringarna av arbetsordningen och att göra en bedömning av behovet av ytterligare genomförandeåtgärder.

*

* *

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor till medlemsstaternas respektive parlament samt till rådet, kommissionen och de f.d. ledamöterna av konventet om Europas framtid, samt att se till att parlamentets samtliga enheter, inklusive dess informationskontor, tillhandahåller omfattande information om parlamentets inställning till fördraget. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor till medlemsstaternas respektive parlament samt till rådet, kommissionen och de f.d. ledamöterna av konventet om Europas framtid, samt att se till att parlamentets samtliga enheter, inklusive dess informationskontor, tillhandahåller omfattande information om parlamentets inställning till fördraget.

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0234.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0328.

(4)  Med 500 röster för, 137 röster emot och 40 nedlagda röster (Europaparlamentets resolution av den 12 januari 2005 om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa – [betänkande av Corbett och Méndez de Vigo], EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 88).

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/30

---

Onsdag 20 februari 2008Lissabonstrategin

P6_TA(2008)0057

Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008

2009/C 184 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens strategiska paket för Lissabonstrategin, som innehåller strategirapporten om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och som inleder den nya treårsperioden (2008–2010), presenterat i dess meddelande till Europeiska rådets vårmöte (KOM(2007)0803) och kommissionens meddelande med förslag till gemenskapens Lissabonprogram 2008–2010 (KOM(2007)0804),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Det europeiska intresset: för framgång i en globaliserad värld” (KOM(2007)0581),

med beaktande av kommissionen meddelande ”Medlemsstaternas och regionernas genomförande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning med hjälp av EU:s sammanhållningspolitik, 2007– 2013” (KOM(2007)0798),

med beaktande av de 27 nationella Lissabonreformprogram för 2005–2008 som lagts fram av medlemsstaterna,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets sammanträden den 23 och 24 mars 2000, den 23 och 24 mars 2001, den 22 och 23 mars 2005, den 23 och 24 mars 2006 och den 8 och 9 mars 2007 samt resultatet av diskussionerna vid det informella Europeiska rådet den 27 oktober 2005,

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (1),

med beaktande av det fjärde gemensamma parlamentariska sammanträdet som ägde rum i Bryssel den 11–12 februari 2008,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har lovat att ta full hänsyn till de synpunkter som parlamentet framfört i sina resolutioner om Lissabonstrategin, särskilt dess resolution om globaliseringen av den 15 november 2007. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har lovat att ta full hänsyn till de synpunkter som parlamentet framfört i sina resolutioner om Lissabonstrategin, särskilt dess resolution om globaliseringen av den 15 november 2007.

| B. | Parlamentet har i sina tidigare resolutioner visat sitt starka stöd för Lissabonstrategin, och har särskilt välkomnat den förnyade fokuseringen på strategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har i sina tidigare resolutioner visat sitt starka stöd för Lissabonstrategin, och har särskilt välkomnat den förnyade fokuseringen på strategin för tillväxt och sysselsättning.

| C. | Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, sysselsättning, kampen mot fattigdom samt social integration. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, sysselsättning, kampen mot fattigdom samt social integration.

| D. | Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att ta sig an utmaningarna, möjligheterna och medborgarnas osäkerhet i samband med globaliseringen. EU måste ta sitt politiska ansvar som global aktör samt bidra till att forma en hållbar utveckling i världen i globaliseringens tidevarv, så att människor i hela världen kan utnyttja de möjligheter som globaliseringen erbjuder. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att ta sig an utmaningarna, möjligheterna och medborgarnas osäkerhet i samband med globaliseringen. EU måste ta sitt politiska ansvar som global aktör samt bidra till att forma en hållbar utveckling i världen i globaliseringens tidevarv, så att människor i hela världen kan utnyttja de möjligheter som globaliseringen erbjuder.

| E. | Den inre marknaden är ett viktigt och effektivt redskap för att utveckla en dynamisk och konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi och stödja Europas konkurrensläge på den globala marknaden, för att förbättra EU-medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

E.

Den inre marknaden är ett viktigt och effektivt redskap för att utveckla en dynamisk och konkurrenskraftig kunskapsbaserad ekonomi och stödja Europas konkurrensläge på den globala marknaden, för att förbättra EU-medborgarnas livskvalitet.

| F. | I linje med mandatet för parlamentets samordningsgrupp för Lissabonstrategin och med hänsyn till andra parlamentsutskotts behörigheter, kommer den här resolutionen inte att behandla pågående lagstiftningsärenden och samrådsförfaranden. |
| --- | --- |

F.

I linje med mandatet för parlamentets samordningsgrupp för Lissabonstrategin och med hänsyn till andra parlamentsutskotts behörigheter, kommer den här resolutionen inte att behandla pågående lagstiftningsärenden och samrådsförfaranden.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet understryker än en gång hur viktigt det är att med kraft genomföra Lissabonstrategin, varvid man måste betona sambanden mellan ekonomiska, sociala och miljöanknutna framsteg för att skapa en hållbar ekonomi som är dynamisk och innovativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker än en gång hur viktigt det är att med kraft genomföra Lissabonstrategin, varvid man måste betona sambanden mellan ekonomiska, sociala och miljöanknutna framsteg för att skapa en hållbar ekonomi som är dynamisk och innovativ.

| 2. | Europaparlamentet anser att Europas ekonomiska utveckling och framtida välstånd beror på hur väl man lyckas skapa bättre villkor för hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen och reagera på möjligheterna och utmaningarna i form av globalisering, demografiska förändringar och globala miljöhot. Europeiska unionens gemensamma redskap är den förnyade Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att Europas ekonomiska utveckling och framtida välstånd beror på hur väl man lyckas skapa bättre villkor för hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen och reagera på möjligheterna och utmaningarna i form av globalisering, demografiska förändringar och globala miljöhot. Europeiska unionens gemensamma redskap är den förnyade Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna.

| 3. | Europaparlamentet anser att för att kunna garantera att den förnyade Lissabonstrategin blir framgångsrik är det också nödvändigt att förbättra Europas tillväxt
  och övervinna
  den otillräckliga inhemska efterfrågan,
  som
  måste
  åstadkommas via
  inkomstökningar som är kopplade till produktivitetsökningar och ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att för att kunna garantera att den förnyade Lissabonstrategin blir framgångsrik är det också nödvändigt att förbättra Europas tillväxt
  och övervinna
  den otillräckliga inhemska efterfrågan,
  som
  måste
  åstadkommas via
  inkomstökningar som är kopplade till produktivitetsökningar och ökad sysselsättning.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionen står inför många utmaningar framöver: en befolkning som kommer att börja minska runt 2020, ökat ekonomiskt tryck från globala konkurrenter, höjda energipriser, klimatförändringar och social ojämlikhet. Europa måste anta dessa utmaningar genom rätt avvägning mellan olika politikområden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionen står inför många utmaningar framöver: en befolkning som kommer att börja minska runt 2020, ökat ekonomiskt tryck från globala konkurrenter, höjda energipriser, klimatförändringar och social ojämlikhet. Europa måste anta dessa utmaningar genom rätt avvägning mellan olika politikområden.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonstrategin utvecklas positivt men att det alltjämt finns brister i genomförandet och att förståelsen är låg för att den europeiska utvecklingsprocessen, på väg mot större tillväxt och fler nya arbetstillfällen, tillräcklig social trygghet och adekvat miljöskydd, ännu inte är immun mot kriser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonstrategin utvecklas positivt men att det alltjämt finns brister i genomförandet och att förståelsen är låg för att den europeiska utvecklingsprocessen, på väg mot större tillväxt och fler nya arbetstillfällen, tillräcklig social trygghet och adekvat miljöskydd, ännu inte är immun mot kriser.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att som världens största exportör och importör av varor, världens största tjänsteexportör, världens näst största mål och källa för utländska direktinvesteringar, är Europeiska unionen en av de stora vinnarna i den öppna världsekonomin. I denna roll har Europeiska unionen ett viktigt ansvar för att ta itu med globala frågor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att som världens största exportör och importör av varor, världens största tjänsteexportör, världens näst största mål och källa för utländska direktinvesteringar, är Europeiska unionen en av de stora vinnarna i den öppna världsekonomin. I denna roll har Europeiska unionen ett viktigt ansvar för att ta itu med globala frågor.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Lissabonprocessens globala dimension och konstaterar att Lissabonstrategin är ett europeiskt svar på de möjligheter och risker som globaliseringen utgör. Parlamentet betonar i detta sammanhang särskilt det förbättrade transatlantiska samarbetet och det förbättrade samarbetet med andra viktiga aktörer, såsom Kina, Indien, Brasilien och andra ekonomiska regioner i världen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Lissabonprocessens globala dimension och konstaterar att Lissabonstrategin är ett europeiskt svar på de möjligheter och risker som globaliseringen utgör. Parlamentet betonar i detta sammanhang särskilt det förbättrade transatlantiska samarbetet och det förbättrade samarbetet med andra viktiga aktörer, såsom Kina, Indien, Brasilien och andra ekonomiska regioner i världen.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser överenskomna bestämmelser och överenskommen praxis inom världshandeln, som är kompatibla med millennieutvecklingsmålen och med ansvaret för att leda kampen mot klimatförändringen och för att främja människors hälsa. Europaparlamentet uppmanar av princip till åtgärder för att bekämpa protektionismen både inom och utanför Europeiska unionen, och uppmanar till ytterligare avregleringar av handeln genom Doharundan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser överenskomna bestämmelser och överenskommen praxis inom världshandeln, som är kompatibla med millennieutvecklingsmålen och med ansvaret för att leda kampen mot klimatförändringen och för att främja människors hälsa. Europaparlamentet uppmanar av princip till åtgärder för att bekämpa protektionismen både inom och utanför Europeiska unionen, och uppmanar till ytterligare avregleringar av handeln genom Doharundan.

| 9. | Parlamentet framhåller det obestridliga värdet av en konsekvent stabilitets- och tillväxtpolitik och vikten av makroekonomisk stabilitet, eftersom detta är den källa till förtroende som är en nödvändig förutsättning för att målen i Lissabonstrategin ska kunna uppnås. I den makroekonomiska stabilitetens intresse måste produktivitetsökningar gå hand i hand med en rättvisare fördelning och en starkare social sammanhållning. I detta sammanhang vill parlamentet framhålla uppmaningen att inkomsterna ska öka i takt med produktivitetsökningen på medellång sikt. |
| --- | --- |

9.

Parlamentet framhåller det obestridliga värdet av en konsekvent stabilitets- och tillväxtpolitik och vikten av makroekonomisk stabilitet, eftersom detta är den källa till förtroende som är en nödvändig förutsättning för att målen i Lissabonstrategin ska kunna uppnås. I den makroekonomiska stabilitetens intresse måste produktivitetsökningar gå hand i hand med en rättvisare fördelning och en starkare social sammanhållning. I detta sammanhang vill parlamentet framhålla uppmaningen att inkomsterna ska öka i takt med produktivitetsökningen på medellång sikt.

| 10. | Europaparlamentet understryker – precis som kommissionen – att medlemsstaternas ekonomier är starkt beroende av varandra, och att behovet av en gemensam reformagenda är som störst inom euroområdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker – precis som kommissionen – att medlemsstaternas ekonomier är starkt beroende av varandra, och att behovet av en gemensam reformagenda är som störst inom euroområdet.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det är av allra största vikt att garantera stabiliteten på finansmarknaderna, och noterar att krisen på huslånemarknaden nyligen visar hur viktigt det är att Europeiska unionen utvecklar tillsynssystem för att förbättra insynen och stabiliteten på finansmarknaderna och ge konsumenterna ett bättre skydd. Nuvarande system och instrument för tillsyn i Europa måste utvärderas i nära samråd med parlamentet, och denna utvärdering måste utmynna i tydliga rekommendationer om hur man kan förbättra det finansiella systemets stabilitet och dess förmåga att garantera trygg finansiering på lång sikt för Europas företag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att det är av allra största vikt att garantera stabiliteten på finansmarknaderna, och noterar att krisen på huslånemarknaden nyligen visar hur viktigt det är att Europeiska unionen utvecklar tillsynssystem för att förbättra insynen och stabiliteten på finansmarknaderna och ge konsumenterna ett bättre skydd. Nuvarande system och instrument för tillsyn i Europa måste utvärderas i nära samråd med parlamentet, och denna utvärdering måste utmynna i tydliga rekommendationer om hur man kan förbättra det finansiella systemets stabilitet och dess förmåga att garantera trygg finansiering på lång sikt för Europas företag.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att subsidiariteten är viktig, så att medlemsstaterna kan anpassa gemensamt överenskommen politik rörande både trygghet och flexibilitet till praxis och traditioner på sina nationella arbetsmarknader. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att subsidiariteten är viktig, så att medlemsstaterna kan anpassa gemensamt överenskommen politik rörande både trygghet och flexibilitet till praxis och traditioner på sina nationella arbetsmarknader.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att sammanhållningspolitiken är en grundprincip i fördragen och ett verktyg för att uppnå Lissabonstrategin mål för tillväxt och sysselsättning, med tanke på att upp till 75 procent av sammanhållningspolitikens anslag öronmärkts för innovationer och för Lissabonstrategins mål. Hävstångskraften hos sammanhållningspolitiken i allmänhet och sammanhållnings- och strukturfonderna i synnerhet måste utnyttjas för att förverkliga Lissabonstrategin på regional nivå och resultaten av denna process måste övervakas noga regionalt och lokalt. Vidare anser parlamentet att dagens gynnsamma ekonomiska utveckling bör sporra till ytterligare reformer och framhåller vikten av att undersöka vilka effekter som Lissabonstrategins genomförande på regional nivå har under 2008, eftersom det blir det första år för vilket man kan utvärdera de preliminära resultaten av sammanhållningspolitikens öronmärkning av resurser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om att sammanhållningspolitiken är en grundprincip i fördragen och ett verktyg för att uppnå Lissabonstrategin mål för tillväxt och sysselsättning, med tanke på att upp till 75 procent av sammanhållningspolitikens anslag öronmärkts för innovationer och för Lissabonstrategins mål. Hävstångskraften hos sammanhållningspolitiken i allmänhet och sammanhållnings- och strukturfonderna i synnerhet måste utnyttjas för att förverkliga Lissabonstrategin på regional nivå och resultaten av denna process måste övervakas noga regionalt och lokalt. Vidare anser parlamentet att dagens gynnsamma ekonomiska utveckling bör sporra till ytterligare reformer och framhåller vikten av att undersöka vilka effekter som Lissabonstrategins genomförande på regional nivå har under 2008, eftersom det blir det första år för vilket man kan utvärdera de preliminära resultaten av sammanhållningspolitikens öronmärkning av resurser.

| 14. | Europaparlamentet anser att vetenskaplig och teknisk forskning utgör en av nyckelfaktorerna i Lissabonstrategin. Parlamentet är överens om att det är av yttersta vikt att få fart på forskning och utveckling (FoU) och att medlemsstaterna bör vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla sina mål avseende investeringar i FoU för 2010 genom att ange hur de nationella målen avseende investeringar i FoU fram till 2010 ska uppfyllas och hur deras FoU-strategier kommer att bidra till att förverkliga ett europeiskt forskningsområde. Parlamentet betonar att den nödvändiga omvandlingen till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp och som också baseras på förnybara energikällor, genom utveckling och tillämpning av ny teknik kommer att innebära många olika möjligheter för Europeiska unionen och noterar de enorma möjligheter som Europas ekonomi erbjuds genom utvecklingen och tillämpningen av ny teknik och nya tjänster som kommer att medverka till minskningen av världsekonomins beroende av fossila bränslen. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag om att lansera begreppet en ”femte frihet” – friheten till kunskap – som ett komplement till de fyra friheterna avseende fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital samt förslaget om att lägga samman EU:s och medlemsstaternas FoU-resurser för att garantera att de utnyttjas effektivare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att vetenskaplig och teknisk forskning utgör en av nyckelfaktorerna i Lissabonstrategin. Parlamentet är överens om att det är av yttersta vikt att få fart på forskning och utveckling (FoU) och att medlemsstaterna bör vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla sina mål avseende investeringar i FoU för 2010 genom att ange hur de nationella målen avseende investeringar i FoU fram till 2010 ska uppfyllas och hur deras FoU-strategier kommer att bidra till att förverkliga ett europeiskt forskningsområde. Parlamentet betonar att den nödvändiga omvandlingen till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp och som också baseras på förnybara energikällor, genom utveckling och tillämpning av ny teknik kommer att innebära många olika möjligheter för Europeiska unionen och noterar de enorma möjligheter som Europas ekonomi erbjuds genom utvecklingen och tillämpningen av ny teknik och nya tjänster som kommer att medverka till minskningen av världsekonomins beroende av fossila bränslen. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag om att lansera begreppet en ”femte frihet” – friheten till kunskap – som ett komplement till de fyra friheterna avseende fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital samt förslaget om att lägga samman EU:s och medlemsstaternas FoU-resurser för att garantera att de utnyttjas effektivare.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar initiativ och investeringar inom industri- och forskningspolitiken på senare tid och ser inrättandet av Europeiska tekniska institutet och det nyligen gjorda initiativet Galileo som effektiva sätt att kombinera behovet av tekniska innovationer med näringslivets forskningsinsatser. Parlamentet välkomnar de europeiska programmen för globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos) som nyckelprojekt inom EU, och understryker programmens fördelar för ekonomin och den offentliga sektorn samt nyttan av de nya tjänster och marknader som dessa erbjuder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar initiativ och investeringar inom industri- och forskningspolitiken på senare tid och ser inrättandet av Europeiska tekniska institutet och det nyligen gjorda initiativet Galileo som effektiva sätt att kombinera behovet av tekniska innovationer med näringslivets forskningsinsatser. Parlamentet välkomnar de europeiska programmen för globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos) som nyckelprojekt inom EU, och understryker programmens fördelar för ekonomin och den offentliga sektorn samt nyttan av de nya tjänster och marknader som dessa erbjuder.

| 16. | Europaparlamentet anser att det behövs expertnätverk för att säkra Europas ledande position inom ekonomi och teknik. Medlemsstaterna och regionerna bör stödja utvecklingen av kompetenskluster och uppmuntra åtgärder som ökar konkurrensen och samarbetet mellan dem, för att ytterligare stärka innovationskulturen. Parlamentet anser att kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter bör vidta ytterligare åtgärder för att aktivt stödja tätare samarbete mellan myndigheter, forskningsinstitut, universitet och näringsliv. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det behövs expertnätverk för att säkra Europas ledande position inom ekonomi och teknik. Medlemsstaterna och regionerna bör stödja utvecklingen av kompetenskluster och uppmuntra åtgärder som ökar konkurrensen och samarbetet mellan dem, för att ytterligare stärka innovationskulturen. Parlamentet anser att kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter bör vidta ytterligare åtgärder för att aktivt stödja tätare samarbete mellan myndigheter, forskningsinstitut, universitet och näringsliv.

| 17. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Europas företag, medborgare och myndigheter framgångsrikt fullbordar sin omvandling till den digitala tidsåldern och verkligen förverkligar det kunskapsbaserade samhälle och den kunskapsbaserade ekonomi som efterlyses i Lissabonstrategin. Det är också viktigt att vidareutveckla vetenskap och teknik i människors vardagsliv samt främja ett kunskapssamhälle med plats för alla. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Europas företag, medborgare och myndigheter framgångsrikt fullbordar sin omvandling till den digitala tidsåldern och verkligen förverkligar det kunskapsbaserade samhälle och den kunskapsbaserade ekonomi som efterlyses i Lissabonstrategin. Det är också viktigt att vidareutveckla vetenskap och teknik i människors vardagsliv samt främja ett kunskapssamhälle med plats för alla.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaternas regeringar och deras regionala förvaltningar, som är de största arbetsgivarna, köparna och tjänsteleverantörerna på den inre marknaden, att driva på innovationerna genom att inrätta pilotmarknader för innovativa varor och tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaternas regeringar och deras regionala förvaltningar, som är de största arbetsgivarna, köparna och tjänsteleverantörerna på den inre marknaden, att driva på innovationerna genom att inrätta pilotmarknader för innovativa varor och tjänster.

| 19. | Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag spelar en avgörande roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och utnyttja nya forskningsresultat. Parlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om en ”lag om småföretag” (Small Business Act) som ett verktyg för att skapa möjligheter för små och medelstora företag och uppmuntra dem att omfatta principen ”tänk smått först” samt för utveckling av ett övergripande politiskt angreppssätt för att frigöra tillväxtpotentialen i varje stadium under de små och medelstora företagens livscykel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag spelar en avgörande roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och utnyttja nya forskningsresultat. Parlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om en ”lag om småföretag” (Small Business Act) som ett verktyg för att skapa möjligheter för små och medelstora företag och uppmuntra dem att omfatta principen ”tänk smått först” samt för utveckling av ett övergripande politiskt angreppssätt för att frigöra tillväxtpotentialen i varje stadium under de små och medelstora företagens livscykel.

| 20. | Europaparlamentet understryker potentialen för att hjälpa de små och medelstora företagen genom att minska deras regelbörda, förbättra deras tillgång till offentliga kontrakt och utveckla förmånligare villkor för finansiering och exploatering av innovationer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker potentialen för att hjälpa de små och medelstora företagen genom att minska deras regelbörda, förbättra deras tillgång till offentliga kontrakt och utveckla förmånligare villkor för finansiering och exploatering av innovationer.

| 21. | Europaparlamentet inser att innovativ teknik snabbare måste omsättas i nya produkter och tjänster inom Europeiska unionen. Därför ställer sig parlamentet bakom kommissionen när den efterlyser en ”kunskapstriangel” bestående av forskning, utbildning och innovationer. Parlamentet förväntar sig att det kommer att göras flera, ändamålsenliga investeringar i nya färdigheter, livslångt lärande och moderna utbildningssystem. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet inser att innovativ teknik snabbare måste omsättas i nya produkter och tjänster inom Europeiska unionen. Därför ställer sig parlamentet bakom kommissionen när den efterlyser en ”kunskapstriangel” bestående av forskning, utbildning och innovationer. Parlamentet förväntar sig att det kommer att göras flera, ändamålsenliga investeringar i nya färdigheter, livslångt lärande och moderna utbildningssystem.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att minska regelbördan och arbeta för bättre lagstiftning, och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta liknande åtgärder, utan att riskera medborgarnas rätt till deltagande och konsumentskyddet. Parlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen fullgör sina åtaganden enligt det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (2). Parlamentet konstaterar samtidigt med stor oro att ett antal viktiga lagstiftningsförslag från kommissionen på senare tid har lagts fram utan föregående konsekvensbedömningar eller utan en riktig utvärdering av effekterna av tidigare lagstiftning inom samma område. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att minska regelbördan och arbeta för bättre lagstiftning, och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta liknande åtgärder, utan att riskera medborgarnas rätt till deltagande och konsumentskyddet. Parlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen fullgör sina åtaganden enligt det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (2). Parlamentet konstaterar samtidigt med stor oro att ett antal viktiga lagstiftningsförslag från kommissionen på senare tid har lagts fram utan föregående konsekvensbedömningar eller utan en riktig utvärdering av effekterna av tidigare lagstiftning inom samma område.

| 23. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att det behövs ett nytt övergripande angreppssätt inom politiken för externa förbindelser och handelspolitiken, vilket koncentreras på en global harmonisering av bestämmelser och standarder samt regleringssamarbete. Europa måste maximera sin potential som språngbräda för företag som ger sig ut på världsmarknaden och som en attraktiv plats för investerare. Parlamentet kräver dessutom att alla EU:s bilaterala eller regionala handelsavtal som är föremål för förhandling ska innehålla bestämmelser som är möjliga att genomdriva avseende tillämpningen av centrala arbetsnormer och andra aspekter av rimliga arbetsförhållanden samt multilaterala miljöstandarder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att det behövs ett nytt övergripande angreppssätt inom politiken för externa förbindelser och handelspolitiken, vilket koncentreras på en global harmonisering av bestämmelser och standarder samt regleringssamarbete. Europa måste maximera sin potential som språngbräda för företag som ger sig ut på världsmarknaden och som en attraktiv plats för investerare. Parlamentet kräver dessutom att alla EU:s bilaterala eller regionala handelsavtal som är föremål för förhandling ska innehålla bestämmelser som är möjliga att genomdriva avseende tillämpningen av centrala arbetsnormer och andra aspekter av rimliga arbetsförhållanden samt multilaterala miljöstandarder.

| 24. | Europaparlamentet upprepar återigen att man är övertygad om att det kommer att bli avgörande med en mer inkluderande modell för ekonomiskt beslutsfattande om man ska kunna skapa ett samhälle som reagerar på förändringar. Parlamentet påminner om slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2005 där det underströks att en hög nivå på det sociala skyddet var centralt för Lissabonstrategin. Det är oacceptabelt att människor lever under fattigdomsgränsen och i socialt utanförskap. Parlamentet bekräftar att alla medborgare i Europa bör ha tillgång till ett ordentligt jobb och rimliga livsvillkor, även efter pensioneringen. Parlamentet stöder ytterligare åtgärder för att stärka politiken för bekämpning av fattigdom och socialt utanförskap; detta för att man ska kunna anta en helhetsstrategi som ska ge nya och nödvändiga impulser till målet att utrota fattigdomen till 2010 och för att alla EU-medborgare ska kunna utnyttja sina grundläggande rättigheter. Parlamentet framhåller att inkluderandet av Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna i Lissabonfördraget är rättsligt bindande. Parlamentet begär ett åtagande, senast vid Europeiska rådets vårmöte 2008, om att genomföra en ambitiös social agenda med påtagliga effekter för Lissabonstrategins framgång. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar återigen att man är övertygad om att det kommer att bli avgörande med en mer inkluderande modell för ekonomiskt beslutsfattande om man ska kunna skapa ett samhälle som reagerar på förändringar. Parlamentet påminner om slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2005 där det underströks att en hög nivå på det sociala skyddet var centralt för Lissabonstrategin. Det är oacceptabelt att människor lever under fattigdomsgränsen och i socialt utanförskap. Parlamentet bekräftar att alla medborgare i Europa bör ha tillgång till ett ordentligt jobb och rimliga livsvillkor, även efter pensioneringen. Parlamentet stöder ytterligare åtgärder för att stärka politiken för bekämpning av fattigdom och socialt utanförskap; detta för att man ska kunna anta en helhetsstrategi som ska ge nya och nödvändiga impulser till målet att utrota fattigdomen till 2010 och för att alla EU-medborgare ska kunna utnyttja sina grundläggande rättigheter. Parlamentet framhåller att inkluderandet av Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna i Lissabonfördraget är rättsligt bindande. Parlamentet begär ett åtagande, senast vid Europeiska rådets vårmöte 2008, om att genomföra en ambitiös social agenda med påtagliga effekter för Lissabonstrategins framgång.

| 25. | Med tanke på att social och territoriell sammanhållning är en av den inre marknadens grundläggande aspekter, upprepar Europaparlamentet hur viktigt det är att öka medborgarnas förtroende genom att främja sociala mål och miljömål som delas av medlemsstaterna, t.ex. arbetstillfällen av hög kvalitet, lika möjligheter och skydd för hälsa och miljö, samtidigt som man respekterar den kulturella mångfalden i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU fyller sin skyddande funktion inom dessa områden och att medlemsstaterna avhåller sig från regleringskonkurrens. |
| --- | --- |

25.

Med tanke på att social och territoriell sammanhållning är en av den inre marknadens grundläggande aspekter, upprepar Europaparlamentet hur viktigt det är att öka medborgarnas förtroende genom att främja sociala mål och miljömål som delas av medlemsstaterna, t.ex. arbetstillfällen av hög kvalitet, lika möjligheter och skydd för hälsa och miljö, samtidigt som man respekterar den kulturella mångfalden i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU fyller sin skyddande funktion inom dessa områden och att medlemsstaterna avhåller sig från regleringskonkurrens.

| 26. | Europaparlamentet anser att transportsektorn måste integreras ytterligare i Lissabonstrategin. Parlamentet insisterar på att hållbara transporter, logistik och utvecklingen av transeuropeiska nät prioriteras inom ramen för de nya integrerade politiska riktlinjerna, och uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella planer som läggs fram vid det kommande vårmötet med Europeiska rådet återspeglar dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att transportsektorn måste integreras ytterligare i Lissabonstrategin. Parlamentet insisterar på att hållbara transporter, logistik och utvecklingen av transeuropeiska nät prioriteras inom ramen för de nya integrerade politiska riktlinjerna, och uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella planer som läggs fram vid det kommande vårmötet med Europeiska rådet återspeglar dessa prioriteringar.

Inre marknaden och strategier för att möta globaliseringen

| 27. | Europaparlamentet framhåller att en väl fungerande inre marknad, en högt kvalificerad arbetsstyrka, en välbalanserad social marknadsekonomi och demokratisk stabilitet är Europas starkaste konkurrensfördelar. För investerare från tredjeländer erbjuder den inre marknaden fördelar som lika villkor och fri rörlighet. Dock bör tillträde till den inre marknaden åtföljas av att tredjeländer med utvecklade ekonomier eller tillväxtekonomier visar en liknande öppenhet gentemot EU-investerare. Dessutom måste vi skapa bästa möjliga ramvillkor för europeiska företag genom bland annat bättre lagstiftning, god samhällsstyrning, sund och rättvis konkurrens, effektiva riskkapitalmarknader och kommersiellt utnyttjande av forsknings- och innovationsresultat. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att en väl fungerande inre marknad, en högt kvalificerad arbetsstyrka, en välbalanserad social marknadsekonomi och demokratisk stabilitet är Europas starkaste konkurrensfördelar. För investerare från tredjeländer erbjuder den inre marknaden fördelar som lika villkor och fri rörlighet. Dock bör tillträde till den inre marknaden åtföljas av att tredjeländer med utvecklade ekonomier eller tillväxtekonomier visar en liknande öppenhet gentemot EU-investerare. Dessutom måste vi skapa bästa möjliga ramvillkor för europeiska företag genom bland annat bättre lagstiftning, god samhällsstyrning, sund och rättvis konkurrens, effektiva riskkapitalmarknader och kommersiellt utnyttjande av forsknings- och innovationsresultat.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att placera Europeiska unionens konkurrenskraft i centrum för sin politik och att prioritera den inre marknadens fullbordan, framför allt genom att se till att direktiven om den inre marknaden genomförs i rätt tid och på lämpligt sätt och avlägsna omotiverade hinder för tillträde till nationella marknader. Dock vill parlamentet påminna om att inrättandet av den inre marknaden grundades på konkurrens, samarbete och solidaritet, vilket fortfarande är grundläggande förutsättningar för den inre marknadens framgång på 2000-talet. Parlamentet betonar att den inre marknaden måste utvecklas genom regler för rättvis konkurrens, effektiva skattesystem och sociala skyddsnät samt en hög nivå på konsumentskyddet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att placera Europeiska unionens konkurrenskraft i centrum för sin politik och att prioritera den inre marknadens fullbordan, framför allt genom att se till att direktiven om den inre marknaden genomförs i rätt tid och på lämpligt sätt och avlägsna omotiverade hinder för tillträde till nationella marknader. Dock vill parlamentet påminna om att inrättandet av den inre marknaden grundades på konkurrens, samarbete och solidaritet, vilket fortfarande är grundläggande förutsättningar för den inre marknadens framgång på 2000-talet. Parlamentet betonar att den inre marknaden måste utvecklas genom regler för rättvis konkurrens, effektiva skattesystem och sociala skyddsnät samt en hög nivå på konsumentskyddet.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att fullborda den inre marknaden och genomföra de nödvändiga reformerna, och uppmanar medlemsstaterna att stödja de åtgärder som fortfarande krävs för att skapa en inre marknad för tjänster, inklusive finansiella tjänster, och se till att deras nationella lagstiftare uppmuntrar nya tjänsteleverantörer och produkter, samtidigt som lika villkor och adekvat insyn samt rättslig säkerhet för individuella investerares intressen garanteras. Parlamentet anser att nya politiska initiativ för att fullborda den inre marknaden i högre grad bör utgå från en analys av hur dessa initiativ inverkar på olika marknader, ekonomiska sektorer och miljön samt det sociala området. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att fullborda den inre marknaden och genomföra de nödvändiga reformerna, och uppmanar medlemsstaterna att stödja de åtgärder som fortfarande krävs för att skapa en inre marknad för tjänster, inklusive finansiella tjänster, och se till att deras nationella lagstiftare uppmuntrar nya tjänsteleverantörer och produkter, samtidigt som lika villkor och adekvat insyn samt rättslig säkerhet för individuella investerares intressen garanteras. Parlamentet anser att nya politiska initiativ för att fullborda den inre marknaden i högre grad bör utgå från en analys av hur dessa initiativ inverkar på olika marknader, ekonomiska sektorer och miljön samt det sociala området.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av en adekvat nivå på skyddet för immateriella rättigheter, och stöder initiativet att inrätta ett ekonomiskt överkomligt, säkert och effektivt patentsystem som kan erbjuda incitament till investeringar och forskningssatsningar samt främja innovationskapaciteten, särskilt hos små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar alla tre institutionerna att arbeta tillsammans mot politisk enighet om en verklig förbättring av patentsystemet, som kan gynna medborgarna genom nya produkter och tjänster till överkomliga priser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet av en adekvat nivå på skyddet för immateriella rättigheter, och stöder initiativet att inrätta ett ekonomiskt överkomligt, säkert och effektivt patentsystem som kan erbjuda incitament till investeringar och forskningssatsningar samt främja innovationskapaciteten, särskilt hos små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar alla tre institutionerna att arbeta tillsammans mot politisk enighet om en verklig förbättring av patentsystemet, som kan gynna medborgarna genom nya produkter och tjänster till överkomliga priser.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att marknadsbaserade styrmedel omfattar ett stort antal politiska verktyg som allt oftare används för att uppnå miljömål. Parlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel som skatter, avgifter och utsläppshandel kan främja en effektiv fördelning av naturresurserna och på så vis bidra till att uppnå målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att marknadsbaserade styrmedel omfattar ett stort antal politiska verktyg som allt oftare används för att uppnå miljömål. Parlamentet anser att marknadsbaserade styrmedel som skatter, avgifter och utsläppshandel kan främja en effektiv fördelning av naturresurserna och på så vis bidra till att uppnå målen i Lissabonstrategin.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt avseende fördelarna med en skatteväxling från skatt på arbete till skatt på miljöförstöring, då detta är ett effektivt sätt att ta sig an både miljö- och sysselsättningsfrågor. Skattebördan på arbete måste minska om det ska skapas nya arbetstillfällen och den svarta sektorn ska kunna bekämpas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt avseende fördelarna med en skatteväxling från skatt på arbete till skatt på miljöförstöring, då detta är ett effektivt sätt att ta sig an både miljö- och sysselsättningsfrågor. Skattebördan på arbete måste minska om det ska skapas nya arbetstillfällen och den svarta sektorn ska kunna bekämpas.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att målen säker energiförsörjning och att garantera EU:s medborgare tillgång till hållbar mobilitet och energi till överkomliga och rättvisa priser kan uppnås genom samma strategi som för ett ambitiöst klimatskydd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att målen säker energiförsörjning och att garantera EU:s medborgare tillgång till hållbar mobilitet och energi till överkomliga och rättvisa priser kan uppnås genom samma strategi som för ett ambitiöst klimatskydd.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att konsekvent och snabbt genomföra besluten från Europeiska rådets vårmöte 2007 och att verkligen prioritera förnybar energi och energieffektivitet inom en gemensam energipolitik. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att konsekvent och snabbt genomföra besluten från Europeiska rådets vårmöte 2007 och att verkligen prioritera förnybar energi och energieffektivitet inom en gemensam energipolitik.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att det är en viktig uppgift för Europeiska unionen och övriga industriländer att ställa om till en ekonomi med låg energiintensitet baserad på förnybara energikällor. Ett effektivt sätt att gripa sig an detta är att tillämpa teknik som redan finns till hands, något som dock kräver djärva politiska genomförandeåtgärder, bland annat incitament och multilateralt överenskomna sanktioner mot länder som inte är beredda att ta sin del av ansvaret. Parlamentet betonar att den nödvändiga omvandlingen till en hållbar ekonomi med låg energiintensitet och låga koldioxidutsläpp genom utveckling och tillämpning av ny teknik kommer att innebära många olika möjligheter för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att det är en viktig uppgift för Europeiska unionen och övriga industriländer att ställa om till en ekonomi med låg energiintensitet baserad på förnybara energikällor. Ett effektivt sätt att gripa sig an detta är att tillämpa teknik som redan finns till hands, något som dock kräver djärva politiska genomförandeåtgärder, bland annat incitament och multilateralt överenskomna sanktioner mot länder som inte är beredda att ta sin del av ansvaret. Parlamentet betonar att den nödvändiga omvandlingen till en hållbar ekonomi med låg energiintensitet och låga koldioxidutsläpp genom utveckling och tillämpning av ny teknik kommer att innebära många olika möjligheter för Europeiska unionen.

| 36. | Europaparlamentet betonar hur viktig transportpolitiken är för att bekämpa klimatförändringen och tar hänsyn till ett bredare spann av miljöfrågor. Parlamentet efterlyser en politik som leder till en minskning av onödig trafik genom en rad olika åtgärder samt en ordentlig strategisk miljökonsekvensutredning av de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar hur viktig transportpolitiken är för att bekämpa klimatförändringen och tar hänsyn till ett bredare spann av miljöfrågor. Parlamentet efterlyser en politik som leder till en minskning av onödig trafik genom en rad olika åtgärder samt en ordentlig strategisk miljökonsekvensutredning av de transeuropeiska transportnäten.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt bygga ut de sammanlänkade och driftskompatibla transeuropeiska transportnäten, med särskild hänsyn till behoven i de nya medlemsstaterna, inom ramen för en effektiv, hållbar och miljöanpassad transportpolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda sig av en lämpligt avvägd politik för att fullt ut exploatera potentialen hos miljöanpassade, intelligentare transportsystem och tekniska innovationer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt bygga ut de sammanlänkade och driftskompatibla transeuropeiska transportnäten, med särskild hänsyn till behoven i de nya medlemsstaterna, inom ramen för en effektiv, hållbar och miljöanpassad transportpolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda sig av en lämpligt avvägd politik för att fullt ut exploatera potentialen hos miljöanpassade, intelligentare transportsystem och tekniska innovationer.

| 38. | Europaparlamentet framhåller därför att det är avgörande att man ser till att efterfrågan på logistiktjänster i framtiden är förenlig med mindre miljöpåverkan och lägre utsläpp av växthusgaser. Hållbara transporter är beroende av att politiska beslutsfattare på europeisk, nationell och regional nivå kan erbjuda transportköparna, transportörerna och fordonstillverkarna effektiva incitament för att fortsätta sina ansträngningar att skapa en mer miljöanpassad logistikmarknad. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller därför att det är avgörande att man ser till att efterfrågan på logistiktjänster i framtiden är förenlig med mindre miljöpåverkan och lägre utsläpp av växthusgaser. Hållbara transporter är beroende av att politiska beslutsfattare på europeisk, nationell och regional nivå kan erbjuda transportköparna, transportörerna och fordonstillverkarna effektiva incitament för att fortsätta sina ansträngningar att skapa en mer miljöanpassad logistikmarknad.

Arbetsmarknad och investeringar i människor

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning har haft positiva effekter, men påpekar samtidigt att inte alla EU-medborgare har gynnats av denna. För att möta globaliseringen och den utmaning som demografiska förändringar utgör är det av yttersta vikt att ge människor de färdigheter och möjligheter som de behöver, så att fler människor kan komma ut på arbetsmarknaden och arbete kan bli en faktisk möjlighet för alla, särskilt genom riktade åtgärder till de människor som finns allra längst bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning har haft positiva effekter, men påpekar samtidigt att inte alla EU-medborgare har gynnats av denna. För att möta globaliseringen och den utmaning som demografiska förändringar utgör är det av yttersta vikt att ge människor de färdigheter och möjligheter som de behöver, så att fler människor kan komma ut på arbetsmarknaden och arbete kan bli en faktisk möjlighet för alla, särskilt genom riktade åtgärder till de människor som finns allra längst bort från arbetsmarknaden.

| 40. | Europaparlamentet betonar att rådet, för att kunna garantera fri rörlighet och rörlighet på arbetsmarknaden, utan dröjsmål måste anta direktiven om organisering av arbetstiden, arbetsvillkor för tillfälligt anställda och överföring av pensionsrättigheter samt snarast revidera rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd (3). Parlamentet betonar att om man avlägsnar hindren för rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden, kommer det att leda till bättre skydd för den europeiska arbetskraften. Europeiska unionen måste anstränga sig för att förklara för medborgarna vilka fördelar det ger med en politik som effektivt kombinerar utvidgning, integration, solidaritet och rörlighet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att rådet, för att kunna garantera fri rörlighet och rörlighet på arbetsmarknaden, utan dröjsmål måste anta direktiven om organisering av arbetstiden, arbetsvillkor för tillfälligt anställda och överföring av pensionsrättigheter samt snarast revidera rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd (3). Parlamentet betonar att om man avlägsnar hindren för rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden, kommer det att leda till bättre skydd för den europeiska arbetskraften. Europeiska unionen måste anstränga sig för att förklara för medborgarna vilka fördelar det ger med en politik som effektivt kombinerar utvidgning, integration, solidaritet och rörlighet för arbetstagarna.

| 41. | Europaparlamentet upprepar att Europa inte har råd med den nuvarande höga arbetslösheten. Den europeiska sociala modellen kommer inte att förbli opåverkad av de pågående omvälvningarna över hela världen. För att kunna anta den demografiska utmaningen och säkerställa hållbara offentliga finanser måste EU fortsätta att reformera arbetsmarknaderna och välfärdssystemen, så att man stärker incitamenten för att arbeta och ger människor de möjligheter och färdigheter som krävs för att bemästra förändringarna och lättare komma tillbaka till ett avlönat arbete. För att behålla sin konkurrenskraft på världsscenen måste Europeiska unionen genomföra en mängd reformer. Det förtroende mellan företag och anställda som krävs för detta kommer att öka i takt med att den sociala dialogen intensifieras. Parlamentet betonar hur viktigt det är att genomföra de överenskomna flexicurity-principerna på ett allsidigt och balanserat sätt, både för arbetstagare och arbetsgivare. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet upprepar att Europa inte har råd med den nuvarande höga arbetslösheten. Den europeiska sociala modellen kommer inte att förbli opåverkad av de pågående omvälvningarna över hela världen. För att kunna anta den demografiska utmaningen och säkerställa hållbara offentliga finanser måste EU fortsätta att reformera arbetsmarknaderna och välfärdssystemen, så att man stärker incitamenten för att arbeta och ger människor de möjligheter och färdigheter som krävs för att bemästra förändringarna och lättare komma tillbaka till ett avlönat arbete. För att behålla sin konkurrenskraft på världsscenen måste Europeiska unionen genomföra en mängd reformer. Det förtroende mellan företag och anställda som krävs för detta kommer att öka i takt med att den sociala dialogen intensifieras. Parlamentet betonar hur viktigt det är att genomföra de överenskomna flexicurity-principerna på ett allsidigt och balanserat sätt, både för arbetstagare och arbetsgivare.

| 42. | Europaparlamentet poängterar att flexibelt arbete är något som både arbetsgivare och arbetstagare i allt högre grad efterlyser, och stöder antagandet av en välavvägd uppsättning gemensamma principer för flexicurity. Parlamentet påminner om att utbildning, kvalifikationer och fortbildning ingår i en politik för goda anställningar, och att barnomsorg måste betraktas som en av förutsättningarna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt kvinnornas deltagande. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att integrera dessa gemensamma principer i sina samråd med arbetsmarknadens parter om de nationella reformprogrammen, och betonar vikten av åtgärder för att underlätta kombinationen av yrkesarbete och privatliv, främjande av lika möjligheter för alla, utbildning och omskolning, en aktiv arbetsmarknadspolitik, adekvat socialt skydd och undanröjandet av uppdelningen av arbetsmarknaden med hjälp av anställningsrättigheter som gäller för alla arbetstagare. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet poängterar att flexibelt arbete är något som både arbetsgivare och arbetstagare i allt högre grad efterlyser, och stöder antagandet av en välavvägd uppsättning gemensamma principer för flexicurity. Parlamentet påminner om att utbildning, kvalifikationer och fortbildning ingår i en politik för goda anställningar, och att barnomsorg måste betraktas som en av förutsättningarna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt kvinnornas deltagande. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att integrera dessa gemensamma principer i sina samråd med arbetsmarknadens parter om de nationella reformprogrammen, och betonar vikten av åtgärder för att underlätta kombinationen av yrkesarbete och privatliv, främjande av lika möjligheter för alla, utbildning och omskolning, en aktiv arbetsmarknadspolitik, adekvat socialt skydd och undanröjandet av uppdelningen av arbetsmarknaden med hjälp av anställningsrättigheter som gäller för alla arbetstagare.

| 43. | Europaparlamentet inser att flexibla, mobila, trygga och väl fungerande arbetsmarknader bidrar till social integration genom att det skapas sysselsättningsmöjligheter för alla samhällsgrupper. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att utvärdera och förbättra arbetsmarknadslagstiftningen och investera i utbildning, livslångt lärande och aktiv arbetsmarknadspolitik för att skapa bäst möjliga förutsättningar för hög sysselsättning och god arbetskraftsrörlighet. Europaparlamentet betonar att man måste öka ungdomars grundläggande kunskaper för att minska avhopp från skolan, minska antalet osäkra anställningar samt förbättra integrationen för alla inom det sociala livet och på arbetsmarknaden. Inom ramen för 2000-talets informationssamhälle och kunskapsbaserade ekonomi är den digitala integrationen av yttersta vikt, särskilt för de missgynnade, de äldre samt boende i avlägsna områden på landsbygden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet inser att flexibla, mobila, trygga och väl fungerande arbetsmarknader bidrar till social integration genom att det skapas sysselsättningsmöjligheter för alla samhällsgrupper. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att utvärdera och förbättra arbetsmarknadslagstiftningen och investera i utbildning, livslångt lärande och aktiv arbetsmarknadspolitik för att skapa bäst möjliga förutsättningar för hög sysselsättning och god arbetskraftsrörlighet. Europaparlamentet betonar att man måste öka ungdomars grundläggande kunskaper för att minska avhopp från skolan, minska antalet osäkra anställningar samt förbättra integrationen för alla inom det sociala livet och på arbetsmarknaden. Inom ramen för 2000-talets informationssamhälle och kunskapsbaserade ekonomi är den digitala integrationen av yttersta vikt, särskilt för de missgynnade, de äldre samt boende i avlägsna områden på landsbygden.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar med oro trenden mot vidgade inkomst- och förmögenhetsklyftor i medlemsstaterna. Sådana trender måste vändas genom lämpliga åtgärder på nationell nivå och gemenskapsnivå för att skapa ett mer sammanhållet samhälle och för att se till att medborgarna upplever att de gynnas av tillväxten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar med oro trenden mot vidgade inkomst- och förmögenhetsklyftor i medlemsstaterna. Sådana trender måste vändas genom lämpliga åtgärder på nationell nivå och gemenskapsnivå för att skapa ett mer sammanhållet samhälle och för att se till att medborgarna upplever att de gynnas av tillväxten.

| 45. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studeras deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studeras deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ett Lissabonprogram för gemenskapen 2008–2010 eftersom det föreslår ett bättre prioriterat program med endast tio nyckelmål som ska uppnås under perioden 2008–2010. Dock understryker parlamentet att Lissabonstrategins största möjlighet ligger i att sammanföra olika reformbehov och ekonomiska instrument, miljöinstrument och sysselsättningsinstrument i en enda reformagenda. Därför uppmanas kommissionen att hålla fast vid denna övergripande och integrerande sammansättning av politikområden, och inte lösa upp den genom att övergå till isolerade politiska åtgärder. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ett Lissabonprogram för gemenskapen 2008–2010 eftersom det föreslår ett bättre prioriterat program med endast tio nyckelmål som ska uppnås under perioden 2008–2010. Dock understryker parlamentet att Lissabonstrategins största möjlighet ligger i att sammanföra olika reformbehov och ekonomiska instrument, miljöinstrument och sysselsättningsinstrument i en enda reformagenda. Därför uppmanas kommissionen att hålla fast vid denna övergripande och integrerande sammansättning av politikområden, och inte lösa upp den genom att övergå till isolerade politiska åtgärder.

Att mäta framsteg och övervaka Lissabonprocessen

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att minska byråkratin, särskilt med syftet att hjälpa små och medelstora företag samt förbättra utvärderingen av lagstiftningens effekter. Samtidigt är det beklagligt att parlamentet och kommissionen ännu inte har kommit fram till en överenskommelse om vilken typ av konsekvensbedömning som krävs. I detta sammanhang upprepar parlamentet sin uppmaning att genomföra oberoende, externa kontroller av konsekvensutvärderingarna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att minska byråkratin, särskilt med syftet att hjälpa små och medelstora företag samt förbättra utvärderingen av lagstiftningens effekter. Samtidigt är det beklagligt att parlamentet och kommissionen ännu inte har kommit fram till en överenskommelse om vilken typ av konsekvensbedömning som krävs. I detta sammanhang upprepar parlamentet sin uppmaning att genomföra oberoende, externa kontroller av konsekvensutvärderingarna.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att minska företagens administrativa bördor. Parlamentet ser fram emot att ta del av konkreta uppgifter om hur det går med uppnåendet av detta mål samtidigt som villkoren för god förvaltning upprätthålls. Alla nivåer i den offentliga sektorn kan medverka till att nå detta mål, och bör därför bli engagerade i de politiska besluten inom detta område. I samband med minskningen av byråkratin och förenklingen av gemenskapslagstiftningen efterlyser Europaparlamentet en tydlig övervakning, med syftet att slå fast i vilken utsträckning som det handlingsutrymme som gemenskapens rättsakter erbjuder faktiskt utnyttjas av medlemsstaterna när rättsakterna införlivas för att beakta nationella specifika förhållanden och innovationsflaskhalsar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att minska företagens administrativa bördor. Parlamentet ser fram emot att ta del av konkreta uppgifter om hur det går med uppnåendet av detta mål samtidigt som villkoren för god förvaltning upprätthålls. Alla nivåer i den offentliga sektorn kan medverka till att nå detta mål, och bör därför bli engagerade i de politiska besluten inom detta område. I samband med minskningen av byråkratin och förenklingen av gemenskapslagstiftningen efterlyser Europaparlamentet en tydlig övervakning, med syftet att slå fast i vilken utsträckning som det handlingsutrymme som gemenskapens rättsakter erbjuder faktiskt utnyttjas av medlemsstaterna när rättsakterna införlivas för att beakta nationella specifika förhållanden och innovationsflaskhalsar.

| 49. | Europaparlamentet anser att det är medlemsstaterna tillsammans med intressenter på nationell, regional och lokal nivå som är huvudaktörer när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet understryker att det är de länder som är öppna för extern konkurrens, genomför reformer samt eftersträvar budgetbalans och offentliga och privata investeringar av hög kvalitet som har haft den starkaste tillväxten och har skapat de flesta arbetstillfällena. Parlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande knappast är märkbar i den nationella politiken i många medlemsstater. Det är viktigt att mobilisera alla intressenter för att kunna garantera att den verkligen genomförs. Parlamentet anser särskilt att en djupare involvering av arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhället kommer att förbättra Lissabonstrategins resultat och höja temperaturen i den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet stöder kommissionens förslag till medlemsstaterna att fördjupa samarbetet med nationella och regionala parlament och att anordna årliga diskussioner om de nationella reformprogrammens genomförande. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att det är medlemsstaterna tillsammans med intressenter på nationell, regional och lokal nivå som är huvudaktörer när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet understryker att det är de länder som är öppna för extern konkurrens, genomför reformer samt eftersträvar budgetbalans och offentliga och privata investeringar av hög kvalitet som har haft den starkaste tillväxten och har skapat de flesta arbetstillfällena. Parlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande knappast är märkbar i den nationella politiken i många medlemsstater. Det är viktigt att mobilisera alla intressenter för att kunna garantera att den verkligen genomförs. Parlamentet anser särskilt att en djupare involvering av arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhället kommer att förbättra Lissabonstrategins resultat och höja temperaturen i den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet stöder kommissionens förslag till medlemsstaterna att fördjupa samarbetet med nationella och regionala parlament och att anordna årliga diskussioner om de nationella reformprogrammens genomförande.

| 50. | Europaparlamentet betonar hur viktigt engagemanget hos regionala och lokala myndigheter och intressenter är både för resultatens omfattning och för hur innovativa de blir. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och regionkommitténs stora intresse för att följa utvecklingen av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar hur viktigt engagemanget hos regionala och lokala myndigheter och intressenter är både för resultatens omfattning och för hur innovativa de blir. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och regionkommitténs stora intresse för att följa utvecklingen av Lissabonstrategin.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att de integrerade riktlinjerna är ett viktigt samordningsinstrument och en gemensam ram för olika medlemsstater när de genomför sina nationella reformagendor. Analyser och feedback från medlemsstaterna visar att riktlinjerna fungerar, men att det ändå behövs förbättringar när det gäller anpassningen till nya förutsättningar för ekonomin och sysselsättningen samt uppföljningen, det vill säga vid riktmärkningen av medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser ett mer heltäckande angreppssätt vid tillämpning och införande av indikatorer och mål |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att de integrerade riktlinjerna är ett viktigt samordningsinstrument och en gemensam ram för olika medlemsstater när de genomför sina nationella reformagendor. Analyser och feedback från medlemsstaterna visar att riktlinjerna fungerar, men att det ändå behövs förbättringar när det gäller anpassningen till nya förutsättningar för ekonomin och sysselsättningen samt uppföljningen, det vill säga vid riktmärkningen av medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser ett mer heltäckande angreppssätt vid tillämpning och införande av indikatorer och mål

| 52. | Europaparlamentet välkomnar de länderrapporter som kommissionen utarbetar, men efterlyser ändå ett mer systematiskt angreppssätt som belyser både framgångar och misslyckanden. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa särskilda ”punkter att bevaka” som en del av den multilaterala övervakningen. Detta kan även utnyttjas för att få den nationella politiken att reagera på ett mer adekvat sätt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar de länderrapporter som kommissionen utarbetar, men efterlyser ändå ett mer systematiskt angreppssätt som belyser både framgångar och misslyckanden. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa särskilda ”punkter att bevaka” som en del av den multilaterala övervakningen. Detta kan även utnyttjas för att få den nationella politiken att reagera på ett mer adekvat sätt.

| 53. | Europaparlamentet anser att bristen på ordentlig kontroll är ett allvarligt hinder för att kunna göra väl underbyggda politiska val. I detta sammanhang skulle man i mycket högre grad kunna utnyttja den expertis och kunskap som finns inom EU:s decentraliserade organ inom deras respektive behörighetsområden. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att bristen på ordentlig kontroll är ett allvarligt hinder för att kunna göra väl underbyggda politiska val. I detta sammanhang skulle man i mycket högre grad kunna utnyttja den expertis och kunskap som finns inom EU:s decentraliserade organ inom deras respektive behörighetsområden.

| 54. | Därför välkomnar Europaparlamentet Europeiska rådets beslut från 2006 att avhjälpa bristen på kontrolluppgifter och låta regionkommittén utarbeta sin studie för kontroll av strategin för tillväxt och sysselsättning, vilket involverar 104 regioner och städer inom EU som ger sin uppfattning om Lissabonstrategins genomförande – en studie som kommer att presenteras vid Europeiska rådets vårmöte 2008. Denna studie visar huruvida öronmärkningen av medel från strukturfonderna har hjälp till att slussa en större andel av strukturfondernas anslag till innovationer och miljömål. Parlamentet förväntar sig att man i denna studie har utvärderat mervärdet av Lissabonstrategins regionalisering. |
| --- | --- |

54.

Därför välkomnar Europaparlamentet Europeiska rådets beslut från 2006 att avhjälpa bristen på kontrolluppgifter och låta regionkommittén utarbeta sin studie för kontroll av strategin för tillväxt och sysselsättning, vilket involverar 104 regioner och städer inom EU som ger sin uppfattning om Lissabonstrategins genomförande – en studie som kommer att presenteras vid Europeiska rådets vårmöte 2008. Denna studie visar huruvida öronmärkningen av medel från strukturfonderna har hjälp till att slussa en större andel av strukturfondernas anslag till innovationer och miljömål. Parlamentet förväntar sig att man i denna studie har utvärderat mervärdet av Lissabonstrategins regionalisering.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att det ingalunda är självklart hur framstegen med Lissabonstrategin ska mätas eller mer allmänt vilka indikatorer som är lämpliga för att mäta ”framsteg”. Det är emellertid uppenbart att kontrollen av framgångar och misslyckanden inte kan begränsas till enbart ekonomiska indikatorer som BNP/BNI, eftersom detta mått på sin höjd är en indikator som visar hur mycket välstånd som har skapats under en viss period men inte ens ger någon tillförlitlig information om välståndets nivå i ett samhälle och ingen som helst fingervisning om vilka sociala och miljömässiga kostnader som välståndsökningen medför. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att det ingalunda är självklart hur framstegen med Lissabonstrategin ska mätas eller mer allmänt vilka indikatorer som är lämpliga för att mäta ”framsteg”. Det är emellertid uppenbart att kontrollen av framgångar och misslyckanden inte kan begränsas till enbart ekonomiska indikatorer som BNP/BNI, eftersom detta mått på sin höjd är en indikator som visar hur mycket välstånd som har skapats under en viss period men inte ens ger någon tillförlitlig information om välståndets nivå i ett samhälle och ingen som helst fingervisning om vilka sociala och miljömässiga kostnader som välståndsökningen medför.

| 56. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla och tillämpa ett multidimensionellt angreppssätt för att utvärdera mänsklig välfärd bortom BNP/BNI-tänkandet. Därför välkomnar parlamentet detta års slutsatser från OECD:s andra världsforum om statistik, kunskap och politik med titeln ”Measuring and Fostering the Progress of Societies” i juni 2007 och diskussionerna vid kommissionens konferens ”Beyond GDP” i Europaparlamentet november 2007, eftersom det är viktigt med tillförlitliga uppgifter för att kunna fatta välgrundade politiska beslut. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla och tillämpa ett multidimensionellt angreppssätt för att utvärdera mänsklig välfärd bortom BNP/BNI-tänkandet. Därför välkomnar parlamentet detta års slutsatser från OECD:s andra världsforum om statistik, kunskap och politik med titeln ”Measuring and Fostering the Progress of Societies” i juni 2007 och diskussionerna vid kommissionens konferens ”Beyond GDP” i Europaparlamentet november 2007, eftersom det är viktigt med tillförlitliga uppgifter för att kunna fatta välgrundade politiska beslut.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar därför det arbete som uträttats inom kommissionens olika generaldirektorat för att utveckla nya kvalitativa indikatorer. Parlamentet insisterar på att dessa indikatorer – antingen det rör sig om sociala indikatorer, såsom fattigdomsindikatorer, eller indikatorer med anknytning till miljön, såsom indikatorer på biologisk mångfald – används i kommande utvärderingar av de nationella reformprogrammen och att de integreras i kommissionens övervakning. Detta kommer att ge en mer komplett uppsättning indikatorer för utvärdering av Lissabonstrategins resultat. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar därför det arbete som uträttats inom kommissionens olika generaldirektorat för att utveckla nya kvalitativa indikatorer. Parlamentet insisterar på att dessa indikatorer – antingen det rör sig om sociala indikatorer, såsom fattigdomsindikatorer, eller indikatorer med anknytning till miljön, såsom indikatorer på biologisk mångfald – används i kommande utvärderingar av de nationella reformprogrammen och att de integreras i kommissionens övervakning. Detta kommer att ge en mer komplett uppsättning indikatorer för utvärdering av Lissabonstrategins resultat.

| 58. | Europaparlamentet insisterar på garantier för seriöst samarbete och fullt engagemang från de tre EU-institutionernas sida när det gäller uppföljning av Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erkänna parlamentets roll, som är att noga övervaka Lissabonstrategin och de nationella reformprogrammen, se till att det finns tillräckliga ekonomiska resurser för att nå Lissabonmålen och att bedriva ett nära samarbete med de nationella parlamenten i viktiga lagstiftningsärenden. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet insisterar på garantier för seriöst samarbete och fullt engagemang från de tre EU-institutionernas sida när det gäller uppföljning av Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erkänna parlamentets roll, som är att noga övervaka Lissabonstrategin och de nationella reformprogrammen, se till att det finns tillräckliga ekonomiska resurser för att nå Lissabonmålen och att bedriva ett nära samarbete med de nationella parlamenten i viktiga lagstiftningsärenden.

*

* *

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0533.

(2)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(3)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/38

---

Onsdag 20 februari 2008Riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken 2008–2010

P6_TA(2008)0058

Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))

2009/C 184 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens meddelande om integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2008–2010) (KOM(2007)0803, del V),

med beaktande av kommissionens meddelande om medlemsstaternas och regionernas genomförande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning med hjälp av EU:s sammanhållningspolitik, 2007–2013 (KOM(2007)0798),

med beaktande av de 27 nationella reformprogram i Lissabonstrategin som har lagts fram av medlemsstaterna,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möten i mars 2000, mars 2001 och mars 2005,

med beaktande av kommissionens integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008) (KOM(2005)0141) (de integrerade riktlinjerna),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategirapport om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och jobb: start för den nya treårsperioden (2008–2010)” (KOM(2007)0803),

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om det europeiska intresset – för framgång i en globaliserad värld (1),

med beaktande av artikel 99.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 107 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0029/2008), och av följande skäl:

| A. | Makroekonomisk stabilitet säkerställs genom en väl avvägd sammansättning av ett antal olika slag av ekonomisk politik, och utmaningar mot denna stabilitet bör mötas inte endast med makroekonomiska åtgärder utan också med strukturella reformer av varu-, arbets- och kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

A.

Makroekonomisk stabilitet säkerställs genom en väl avvägd sammansättning av ett antal olika slag av ekonomisk politik, och utmaningar mot denna stabilitet bör mötas inte endast med makroekonomiska åtgärder utan också med strukturella reformer av varu-, arbets- och kapitalmarknaderna.

| B. | Det återstår mer att göra för att förbereda Europeiska unionen och medlemsstaterna för globaliseringen och stärka grunden för ekonomisk framgång och mer social sammanhållning på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

B.

Det återstår mer att göra för att förbereda Europeiska unionen och medlemsstaterna för globaliseringen och stärka grunden för ekonomisk framgång och mer social sammanhållning på medellång till lång sikt.

| C. | Det finns en möjlighet att ”kapitalisera” styrkan i den unika konkurrensfördel som utvidgningen av Europeiska unionen och dess vidare integrering innebär för alla. |
| --- | --- |

C.

Det finns en möjlighet att ”kapitalisera” styrkan i den unika konkurrensfördel som utvidgningen av Europeiska unionen och dess vidare integrering innebär för alla.

| D. | En gemensam valuta och penningpolitik innebär en extra samordningsdimension för att integrera ekonomier och samordna politiska strategier som kan stärka euroområdets roll i fråga om tillväxt och sysselsättning för hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

D.

En gemensam valuta och penningpolitik innebär en extra samordningsdimension för att integrera ekonomier och samordna politiska strategier som kan stärka euroområdets roll i fråga om tillväxt och sysselsättning för hela Europeiska unionen.

| E. | De integrerade riktlinjerna är ett centralt instrument för EU:s makroekonomiska politik för tillväxt och sysselsättning med inriktning på en medellång period på tre år. |
| --- | --- |

E.

De integrerade riktlinjerna är ett centralt instrument för EU:s makroekonomiska politik för tillväxt och sysselsättning med inriktning på en medellång period på tre år.

| F. | Europeiska unionen och medlemsstaterna måste föra en såväl makroekonomisk som mikroekonomisk politik för att göra Europa till ett mera attraktivt område att investera och arbeta i samt för att åstadkomma ett uppsving för tillväxtfrämjande kunskap och innovation. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen och medlemsstaterna måste föra en såväl makroekonomisk som mikroekonomisk politik för att göra Europa till ett mera attraktivt område att investera och arbeta i samt för att åstadkomma ett uppsving för tillväxtfrämjande kunskap och innovation.

| G. | Vid vårmötet 2007 påtog sig Europeiska unionen kvantitativa mål för minskning av växthusgaserna och en ökad andel förnybar energi fram till 2020. |
| --- | --- |

G.

Vid vårmötet 2007 påtog sig Europeiska unionen kvantitativa mål för minskning av växthusgaserna och en ökad andel förnybar energi fram till 2020.

| H. | Finansiella tjänster är särskilt viktiga eftersom denna sektor spelar en central roll för att möjliggöra utvecklingen av många ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

H.

Finansiella tjänster är särskilt viktiga eftersom denna sektor spelar en central roll för att möjliggöra utvecklingen av många ekonomiska sektorer.

| I. | Strategier som syftar till att öka investeringarna i kunskap och mänskliga resurser samt investeringar som stärker EU ekonomins innovationsförmåga är centrala delar av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

I.

Strategier som syftar till att öka investeringarna i kunskap och mänskliga resurser samt investeringar som stärker EU ekonomins innovationsförmåga är centrala delar av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| J. | De ekonomiska villkoren för att omvandla människors kreativa energi till innovativa ekonomiska resultat, dvs. nya idéer, högteknologiska företag och regional utveckling, är otillräckligt utvecklade och förblir fragmenterade. |
| --- | --- |

J.

De ekonomiska villkoren för att omvandla människors kreativa energi till innovativa ekonomiska resultat, dvs. nya idéer, högteknologiska företag och regional utveckling, är otillräckligt utvecklade och förblir fragmenterade.

| K. | I samband med den alltmer tilltagande globaliseringen utgör förbättrad internationell konsekvens i lagstiftningen, inbegripet ett åtagande om höga miljönormer och sociala normer, en fråga av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

K.

I samband med den alltmer tilltagande globaliseringen utgör förbättrad internationell konsekvens i lagstiftningen, inbegripet ett åtagande om höga miljönormer och sociala normer, en fråga av avgörande betydelse.

| L. | Stabilitet i och tilltro till Europeiska unionen kan endast säkerställas genom en gemensam tolkning av lagar och regler som på ett riktigt sätt återspeglar verkligheten. |
| --- | --- |

L.

Stabilitet i och tilltro till Europeiska unionen kan endast säkerställas genom en gemensam tolkning av lagar och regler som på ett riktigt sätt återspeglar verkligheten.

| M. | Det är inte möjligt att uppnå omfattande framsteg i skapandet av ett kunskapsbaserat samhälle utan att alla EU-medborgarna är aktivt delaktiga. |
| --- | --- |

M.

Det är inte möjligt att uppnå omfattande framsteg i skapandet av ett kunskapsbaserat samhälle utan att alla EU-medborgarna är aktivt delaktiga.

Ekonomiska ramar

Säkerställande av tillväxten och den makroekonomiska stabiliteten

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategirapport med en bedömning av genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning samt de uppdaterade strategiska riktlinjerna. Parlamentet stöder rådets uppfattning att den förnyade strategin måste tillföra värde på gemenskapsnivå för att förbättra sammanhållningen i reformerna och maximera positiva bieffekter och se till att Lissabonreformens dagordningar i praktiken leder till flera och bättre arbetstillfällen i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategirapport med en bedömning av genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning samt de uppdaterade strategiska riktlinjerna. Parlamentet stöder rådets uppfattning att den förnyade strategin måste tillföra värde på gemenskapsnivå för att förbättra sammanhållningen i reformerna och maximera positiva bieffekter och se till att Lissabonreformens dagordningar i praktiken leder till flera och bättre arbetstillfällen i hela Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet understryker ännu en gång betydelsen av ett kraftfullt genomförande av Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna och betonar det ömsesidiga beroendeförhållandet mellan ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg när det gäller att skapa en dynamisk och innovativ hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker ännu en gång betydelsen av ett kraftfullt genomförande av Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna och betonar det ömsesidiga beroendeförhållandet mellan ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg när det gäller att skapa en dynamisk och innovativ hållbar ekonomi.

| 3. | Europaparlamentet anser att växande obalanser, sammanlagd efterfrågan och ett globalt inflationstryck kan bli en betydande utmaning för penningpolitiken mot bakgrund av den utdragna osäkerheten på finansmarknaderna. Parlamentet understryker att en sund och stabil makroekonomisk miljö kräver offentliga finanser av hög kvalitet med budgetar som konsolideras ytterligare och en intelligent privat och offentlig investeringspolitik som ger en framtidsinriktad infrastruktur och öppnar morgondagens marknader i dag och efterlyser bättre riktlinjer och samordnade åtgärder för att öka återhämtningsförmågan i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att växande obalanser, sammanlagd efterfrågan och ett globalt inflationstryck kan bli en betydande utmaning för penningpolitiken mot bakgrund av den utdragna osäkerheten på finansmarknaderna. Parlamentet understryker att en sund och stabil makroekonomisk miljö kräver offentliga finanser av hög kvalitet med budgetar som konsolideras ytterligare och en intelligent privat och offentlig investeringspolitik som ger en framtidsinriktad infrastruktur och öppnar morgondagens marknader i dag och efterlyser bättre riktlinjer och samordnade åtgärder för att öka återhämtningsförmågan i EU:s ekonomi.

| 4. | Europaparlamentet anser att en sund ekonomisk politik skulle bidra till att stärka förtroendet och minska osäkerheten i den rådande ekonomiska turbulensen och att EU inför 2008 måste förbättra sin tillväxtpotential för att kunna generera sysselsättning, särskilt med tanke på att EU utvidgats till 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en sund ekonomisk politik skulle bidra till att stärka förtroendet och minska osäkerheten i den rådande ekonomiska turbulensen och att EU inför 2008 måste förbättra sin tillväxtpotential för att kunna generera sysselsättning, särskilt med tanke på att EU utvidgats till 27 medlemsstater.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att det ligger i den makroekonomiska stabilitetens intresse att den ökade produktiviteten går hand i hand med en rättvisare fördelning av tillväxtens fördelar och en stärkt social sammanhållning. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet att ökade inkomster måste hålla jämna steg med produktivitetstillväxten på medellång sikt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att det ligger i den makroekonomiska stabilitetens intresse att den ökade produktiviteten går hand i hand med en rättvisare fördelning av tillväxtens fördelar och en stärkt social sammanhållning. I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet att ökade inkomster måste hålla jämna steg med produktivitetstillväxten på medellång sikt.

| 6. | Europaparlamentet betonar att en ökad ekonomisk obalans och alltför stor rörlighet i valutakurserna samt kreditpressen och den utdragna osäkerheten på finansmarknaderna är en stor utmaning för den makroekonomiska politiken, och särskilt för penningpolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att en ökad ekonomisk obalans och alltför stor rörlighet i valutakurserna samt kreditpressen och den utdragna osäkerheten på finansmarknaderna är en stor utmaning för den makroekonomiska politiken, och särskilt för penningpolitiken.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att större uppmärksamhet bör ägnas åt bättre synergier mellan budgetpolitik, löner och produktivitetstillväxt samtidigt som man tar hänsyn till budgetpolitikens inverkan på den makroekonomiska utvecklingen |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att större uppmärksamhet bör ägnas åt bättre synergier mellan budgetpolitik, löner och produktivitetstillväxt samtidigt som man tar hänsyn till budgetpolitikens inverkan på den makroekonomiska utvecklingen

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över eurons höga växelkurs, som skadar den europeiska ekonomins konkurrenskraft och som på dessa nivåer minskar rörelsemarginalen för valutapolitiken. Parlamentet stöder Europeiska centralbankens möjlighet att föra en självständig valutapolitik och betonar att ökningen av eurons växelkurs är ett resultat av ökad obalans i tredjeländer och en brist på inre efterfrågan inom euroområdet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är bekymrat över eurons höga växelkurs, som skadar den europeiska ekonomins konkurrenskraft och som på dessa nivåer minskar rörelsemarginalen för valutapolitiken. Parlamentet stöder Europeiska centralbankens möjlighet att föra en självständig valutapolitik och betonar att ökningen av eurons växelkurs är ett resultat av ökad obalans i tredjeländer och en brist på inre efterfrågan inom euroområdet.

| 9. | Europaparlamentet betonar att en sund finanspolitik är en förutsättning för hållbar tillväxt och för att skapa sysselsättning i varje medlemsstat och är EU:s gemensamma ansvar i linje med de relevanta fördragsbestämmelserna. Parlamentet understryker den stora betydelsen av effektiva offentliga finanser och anser att konsolideringen av de offentliga finanserna i de flesta länderna skulle kunna bidra till att den långsiktiga finanspolitiska hållbarheten består. Parlamentet understryker betydelsen av moderniseringen av den offentliga förvaltningen som en källa till ökande effektivitet och verkningsgrad för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att en sund finanspolitik är en förutsättning för hållbar tillväxt och för att skapa sysselsättning i varje medlemsstat och är EU:s gemensamma ansvar i linje med de relevanta fördragsbestämmelserna. Parlamentet understryker den stora betydelsen av effektiva offentliga finanser och anser att konsolideringen av de offentliga finanserna i de flesta länderna skulle kunna bidra till att den långsiktiga finanspolitiska hållbarheten består. Parlamentet understryker betydelsen av moderniseringen av den offentliga förvaltningen som en källa till ökande effektivitet och verkningsgrad för de offentliga finanserna.

Sunda finansiella marknader

| 10. | Europaparlamentet framhåller att ett väl integrerat finansiellt system kan förstärka effektiviteten i penningpolitiken, särskilt i euroområdet, och menar att de finansiella marknaderna bidrar på ett väsentligt sätt till makroekonomisk och finanspolitisk hållbarhet. Parlamentet föreslår en undersökning av särskilda riktlinjer för finansmarknaderna som hör samman med en bättre förståelse av eventuella nya finanskriser och med stärkt öppenhet, ansvar och övervakning för investerare, marknader och myndigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att ett väl integrerat finansiellt system kan förstärka effektiviteten i penningpolitiken, särskilt i euroområdet, och menar att de finansiella marknaderna bidrar på ett väsentligt sätt till makroekonomisk och finanspolitisk hållbarhet. Parlamentet föreslår en undersökning av särskilda riktlinjer för finansmarknaderna som hör samman med en bättre förståelse av eventuella nya finanskriser och med stärkt öppenhet, ansvar och övervakning för investerare, marknader och myndigheter.

| 11. | Europaparlamentet noterar att det riskbaserade angreppssättet när det gäller kapitalkrav underlättar gränsöverskridande kapitalströmmar som förs fram av särskilda företagsstrategier hos stora finansiella grupper och utgör en makroekonomisk utmaning för mindre medlemsstater. Parlamentet är fast övertygat om att effektiv finansiell övervakning och öppenhet är mycket viktigt för att hålla tillbaka makroekonomisk obalans. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att det riskbaserade angreppssättet när det gäller kapitalkrav underlättar gränsöverskridande kapitalströmmar som förs fram av särskilda företagsstrategier hos stora finansiella grupper och utgör en makroekonomisk utmaning för mindre medlemsstater. Parlamentet är fast övertygat om att effektiv finansiell övervakning och öppenhet är mycket viktigt för att hålla tillbaka makroekonomisk obalans.

| 12. | Europaparlamentet betonar det ömsesidiga beroendeförhållandet mellan medlemsstaternas ekonomier, särskilt i euroområdet. Parlamentet anser att de integrerade riktlinjerna bör utgöra en allmän ram för en närmare samordning av den ekonomiska politiken för att anpassa nationella reformprogram. Därvidlag bör man dock vara lyhörd i fråga om strävan efter konvergens med hänsyn till den ekonomiska mångfalden och olika traditioner, för att stärka ett omfattande stöd för det gemensamma EU-projektet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar det ömsesidiga beroendeförhållandet mellan medlemsstaternas ekonomier, särskilt i euroområdet. Parlamentet anser att de integrerade riktlinjerna bör utgöra en allmän ram för en närmare samordning av den ekonomiska politiken för att anpassa nationella reformprogram. Därvidlag bör man dock vara lyhörd i fråga om strävan efter konvergens med hänsyn till den ekonomiska mångfalden och olika traditioner, för att stärka ett omfattande stöd för det gemensamma EU-projektet.

| 13. | Europaparlamentet anser att stimulans till privata investeringar och gemensamma initiativ inom området för privat och offentligt samarbete, samtidigt som den finansiella konsolideringen respekteras, kan frigöra omfattande synergieffekter, förbättra EU:s förmåga att möta de befintliga utmaningarna inom området för vetenskap och forskning, transport och kommunikation, energi och en hållbar miljö och stödja en effektiv resursfördelning i hela EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att stimulans till privata investeringar och gemensamma initiativ inom området för privat och offentligt samarbete, samtidigt som den finansiella konsolideringen respekteras, kan frigöra omfattande synergieffekter, förbättra EU:s förmåga att möta de befintliga utmaningarna inom området för vetenskap och forskning, transport och kommunikation, energi och en hållbar miljö och stödja en effektiv resursfördelning i hela EU.

Omvärldspolitik

| 14. | Europaparlamentet betonar att ett avreglerat globalt finansiellt system ligger bortom EU-politikens direkta inflytande och kan leda till en risk för finansiell instabilitet. Parlamentet betonar också att en homogen och sammanhållen strategi från lagstiftarna är en nödvändig förutsättning som motvikt till den gränsöverskridande spridningen av risker och menar att det är nödvändigt att omvärdera effekterna av affärsmodellen och rollen för multinationella finansiella grupper på globala finansiella marknader. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att ett avreglerat globalt finansiellt system ligger bortom EU-politikens direkta inflytande och kan leda till en risk för finansiell instabilitet. Parlamentet betonar också att en homogen och sammanhållen strategi från lagstiftarna är en nödvändig förutsättning som motvikt till den gränsöverskridande spridningen av risker och menar att det är nödvändigt att omvärdera effekterna av affärsmodellen och rollen för multinationella finansiella grupper på globala finansiella marknader.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att hantera de utmaningar, möjligheter och osäkerheter som möter medborgarna till följd av globaliseringen. Parlamentet är övertygat om att den yttre dimensionen av den inre marknaden måste utvecklas för att främja EU:s konkurrenskraft i en globaliserad värld. Parlamentet erinrar om att Europeiska unionen inte bara ska anpassa sig passivt till globaliseringen utan tvärtom forma globaliseringen. Parlamentet understryker betydelsen av ett förbättrat strategiskt samarbete på internationell nivå, särskilt genom de transatlantiska förbindelserna, och av att arbeta tillsammans inom starkare multilaterala organisationer genom att främja EU:s centrala principer – solidaritet, demokrati, rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att hantera de utmaningar, möjligheter och osäkerheter som möter medborgarna till följd av globaliseringen. Parlamentet är övertygat om att den yttre dimensionen av den inre marknaden måste utvecklas för att främja EU:s konkurrenskraft i en globaliserad värld. Parlamentet erinrar om att Europeiska unionen inte bara ska anpassa sig passivt till globaliseringen utan tvärtom forma globaliseringen. Parlamentet understryker betydelsen av ett förbättrat strategiskt samarbete på internationell nivå, särskilt genom de transatlantiska förbindelserna, och av att arbeta tillsammans inom starkare multilaterala organisationer genom att främja EU:s centrala principer – solidaritet, demokrati, rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 16. | Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att bekämpa protektionismen både i och utanför Europeiska unionen och betonar att protektionism snarare undergräver än skyddar konsumenternas och medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att bekämpa protektionismen både i och utanför Europeiska unionen och betonar att protektionism snarare undergräver än skyddar konsumenternas och medborgarnas rättigheter.

Att återfå ett dynamiskt företagsklimat

Förstärkt samordning av den ekonomiska politiken

| 17. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen under de multilaterala rundorna i olika multilaterala förhandlingar i exempelvis WTO bör visa prov på en gemensam hållning som verkligen tillvaratar varje medlemsstats intressen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen under de multilaterala rundorna i olika multilaterala förhandlingar i exempelvis WTO bör visa prov på en gemensam hållning som verkligen tillvaratar varje medlemsstats intressen.

Inriktning på prioriterade områden

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en konsekvent integrerad politik för hållbar utveckling. Parlamentet anser att en hållbar användning av resurser och ett stärkande av synergierna mellan miljöskydd och tillväxt liksom förbättring av de innovativa insatserna kan åstadkommas genom att man uppmuntrar utvecklingen och användningen av miljövänlig teknik och genom ”grön” offentlig upphandling där man särskilt uppmärksammar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en konsekvent integrerad politik för hållbar utveckling. Parlamentet anser att en hållbar användning av resurser och ett stärkande av synergierna mellan miljöskydd och tillväxt liksom förbättring av de innovativa insatserna kan åstadkommas genom att man uppmuntrar utvecklingen och användningen av miljövänlig teknik och genom ”grön” offentlig upphandling där man särskilt uppmärksammar små och medelstora företag.

| 19. | Europaparlamentet framhåller den roll som marknadsbaserade styrmedel spelar för att uppfylla målen som fastställdes vid Europeiska rådets vårmöte 2007 om att förvandla Europa till en energieffektiv ekonomi som bygger på förnybara källor. Parlamentet anser att ett fortsatt tryck uppåt på energipriserna och de ackumulerade hoten mot klimatet gör det viktigt att stimulera förbättringar av energieffektiviteten för att bidra till både tillväxt och hållbar utveckling. Parlamentet framhåller att företagen i EU är bland de ledande i världen när det gäller utveckling av förnybar energiteknik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller den roll som marknadsbaserade styrmedel spelar för att uppfylla målen som fastställdes vid Europeiska rådets vårmöte 2007 om att förvandla Europa till en energieffektiv ekonomi som bygger på förnybara källor. Parlamentet anser att ett fortsatt tryck uppåt på energipriserna och de ackumulerade hoten mot klimatet gör det viktigt att stimulera förbättringar av energieffektiviteten för att bidra till både tillväxt och hållbar utveckling. Parlamentet framhåller att företagen i EU är bland de ledande i världen när det gäller utveckling av förnybar energiteknik.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en ”femte frihet” i samband med forskning och innovation – kunskapsfrihet – som kompletterar de fyra friheterna fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en ”femte frihet” i samband med forskning och innovation – kunskapsfrihet – som kompletterar de fyra friheterna fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital.

| 21. | I samband med de stigande livsmedelspriserna som förefaller permanenta, inte cykliska, anser Europaparlamentet att de mekanismer i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som begränsar tillgången bör ses över samt att GJP kan spela en nyckelroll för att stabilisera livsmedelspriserna. |
| --- | --- |

21.

I samband med de stigande livsmedelspriserna som förefaller permanenta, inte cykliska, anser Europaparlamentet att de mekanismer i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som begränsar tillgången bör ses över samt att GJP kan spela en nyckelroll för att stabilisera livsmedelspriserna.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin syn på fördelarna med en skatteväxling från skatt på arbete till skatt på miljöförstöring som ett effektivt sätt att hantera både miljö- och sysselsättningsfrågor och anser att skatten på arbete måste minskas för att ge fler arbetstillfällen och bekämpa den svarta ekonomin. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin syn på fördelarna med en skatteväxling från skatt på arbete till skatt på miljöförstöring som ett effektivt sätt att hantera både miljö- och sysselsättningsfrågor och anser att skatten på arbete måste minskas för att ge fler arbetstillfällen och bekämpa den svarta ekonomin.

Förstärkning av den inre marknaden

| 23. | Europaparlamentet framhåller att EU:s produktivitet, till följd av att man inte lyckats fullborda den inre marknaden, inte når upp till sin kapacitet och att man därmed inte kan utnyttja den globala marknadens möjligheter fullt ut. Parlamentet anser att medan den inre marknaden för varor är relativt väl integrerad så är både arbetskrafts- och tjänstemarknaderna, inklusive de finansiella tjänsterna, fortfarande ganska splittrade. Parlamentet efterlyser en snabbare integration av tjänstemarknaderna genom ett konsekvent och sammanhållet genomförande och upprätthållande av de överenskomna reglerna samt genom avlägsnande av hinder för konkurrens och marknadsinträde. Parlamentet noterar också att tillhandahållande av effektiva tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till överkomliga priser har en viktig roll att spela i en konkurrenskraftig och dynamisk ekonomi. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att EU:s produktivitet, till följd av att man inte lyckats fullborda den inre marknaden, inte når upp till sin kapacitet och att man därmed inte kan utnyttja den globala marknadens möjligheter fullt ut. Parlamentet anser att medan den inre marknaden för varor är relativt väl integrerad så är både arbetskrafts- och tjänstemarknaderna, inklusive de finansiella tjänsterna, fortfarande ganska splittrade. Parlamentet efterlyser en snabbare integration av tjänstemarknaderna genom ett konsekvent och sammanhållet genomförande och upprätthållande av de överenskomna reglerna samt genom avlägsnande av hinder för konkurrens och marknadsinträde. Parlamentet noterar också att tillhandahållande av effektiva tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till överkomliga priser har en viktig roll att spela i en konkurrenskraftig och dynamisk ekonomi.

| 24. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av de fyra friheterna bör ske på samma sätt och i samma utsträckning i hela Europeiska unionen och att deras funktioner hela tiden bör övervakas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av de fyra friheterna bör ske på samma sätt och i samma utsträckning i hela Europeiska unionen och att deras funktioner hela tiden bör övervakas.

| 25. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att öppna nätverksindustrierna för konkurrens genom att garantera lika villkor och effektiv konkurrens på en integrerad EU-marknad. Parlamentet anser i detta avseende att ett offentligt ägande på el- och gasmarknaderna är en av de viktigaste faktorer som medför snedvridningar på EU-nivå, och att konkurrensincitament på dessa marknader måste förbättras ytterligare. Parlamentet är övertygat om att expansion, förbättring och sammanlänkning av infrastrukturen i EU, särskilt med fokus på gränsöverskridande projekt och förbindelser mellan det gamla och det nya Europa, skulle bidra till utvecklingen av lämpliga villkor för omfattande förbättring av produktiviteten i transportsektorn, energisektorn samt informations- och kommunikationstekniksektorn. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att öppna nätverksindustrierna för konkurrens genom att garantera lika villkor och effektiv konkurrens på en integrerad EU-marknad. Parlamentet anser i detta avseende att ett offentligt ägande på el- och gasmarknaderna är en av de viktigaste faktorer som medför snedvridningar på EU-nivå, och att konkurrensincitament på dessa marknader måste förbättras ytterligare. Parlamentet är övertygat om att expansion, förbättring och sammanlänkning av infrastrukturen i EU, särskilt med fokus på gränsöverskridande projekt och förbindelser mellan det gamla och det nya Europa, skulle bidra till utvecklingen av lämpliga villkor för omfattande förbättring av produktiviteten i transportsektorn, energisektorn samt informations- och kommunikationstekniksektorn.

Skattepolitikens bidrag till Lissabondagordningen

| 26. | Europaparlamentet noterar behovet av en samordnad skatteram, som bör vara gynnsamt för företag, särskilt små och medelstora företag, och med inriktning på att förnya tillväxten och generera sysselsättning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar behovet av en samordnad skatteram, som bör vara gynnsamt för företag, särskilt små och medelstora företag, och med inriktning på att förnya tillväxten och generera sysselsättning.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att när det gäller statlig finansiering måste Europeiska unionen främja skattearrangemang för att uppmuntra till nya företag och teknisk innovation. Parlamentet noterar att detta kan innefatta en sänkning av skatter som undergräver effektiviteten hos och skapandet av nya arbetstillfällen, särskilt för specifika sociala grupper, exempelvis kvinnor, långtidsarbetslösa och äldre. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att när det gäller statlig finansiering måste Europeiska unionen främja skattearrangemang för att uppmuntra till nya företag och teknisk innovation. Parlamentet noterar att detta kan innefatta en sänkning av skatter som undergräver effektiviteten hos och skapandet av nya arbetstillfällen, särskilt för specifika sociala grupper, exempelvis kvinnor, långtidsarbetslösa och äldre.

Att investera i människor och att modernisera arbetsmarknader

Entreprenörskap och kreativitet

| 28. | Europaparlamentet är övertygat om att det, för att främja en företagarvänlig kultur och för att skapa en stödjande omgivning för små och medelstora företag, är avgörande med ett effektivt styrsystem för institutionella strukturer för innovation som förstärks av ett effektivt finansieringssystem som tillhandahåller finansiering under alla skeden av innovationsprocessen, från utvecklingen av en idé till genomförandet på företagsnivå. Parlamentet framhåller att strukturpolitiken bör utformas på ett flexibelt sätt för att ge plats för kreativt självförverkligande och underlätta ett lönsamt utnyttjande av kreativa idéer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är övertygat om att det, för att främja en företagarvänlig kultur och för att skapa en stödjande omgivning för små och medelstora företag, är avgörande med ett effektivt styrsystem för institutionella strukturer för innovation som förstärks av ett effektivt finansieringssystem som tillhandahåller finansiering under alla skeden av innovationsprocessen, från utvecklingen av en idé till genomförandet på företagsnivå. Parlamentet framhåller att strukturpolitiken bör utformas på ett flexibelt sätt för att ge plats för kreativt självförverkligande och underlätta ett lönsamt utnyttjande av kreativa idéer.

| 29. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att bättre lagstiftning och genomförandet av ambitiösa mål genom att bördan med ny EU lagstiftning minskas bidrar till ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och uppmuntrar privata initiativ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta upp lika ambitiösa mål utifrån alla nivåer av nationell lagstiftning. Parlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stärka effektiviteten i medlemsstaternas institutionella och administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är starkt övertygat om att bättre lagstiftning och genomförandet av ambitiösa mål genom att bördan med ny EU lagstiftning minskas bidrar till ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och uppmuntrar privata initiativ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta upp lika ambitiösa mål utifrån alla nivåer av nationell lagstiftning. Parlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stärka effektiviteten i medlemsstaternas institutionella och administrativa kapacitet.

Ett livscykelinriktat synsätt

| 30. | Europaparlamentet anser att en aktiv arbetsmarknadspolitik bör kombinera strategier inriktade på ”flexicurity” med nya former av trygghet, däribland en motivation till aktivt arbetssökande liksom bättre framförhållning och positiv hantering av förändringar, inklusive ekonomisk omstrukturering, för att minimera socialt utanförskap och underlätta anpassning. Parlamentet är övertygat om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hur man effektivare når ut till medborgarna och inriktar sig på deras förväntningar och behov. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en aktiv arbetsmarknadspolitik bör kombinera strategier inriktade på ”flexicurity” med nya former av trygghet, däribland en motivation till aktivt arbetssökande liksom bättre framförhållning och positiv hantering av förändringar, inklusive ekonomisk omstrukturering, för att minimera socialt utanförskap och underlätta anpassning. Parlamentet är övertygat om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hur man effektivare når ut till medborgarna och inriktar sig på deras förväntningar och behov.

| 31. | Europaparlamentet anser att det livscykelinriktade synsättet bör utvecklas för att aktivt möta demografiska utmaningar, inklusive moderniseringen av pensionssystem, för att säkerställa finansiell, ekonomisk och social hållbarhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det livscykelinriktade synsättet bör utvecklas för att aktivt möta demografiska utmaningar, inklusive moderniseringen av pensionssystem, för att säkerställa finansiell, ekonomisk och social hållbarhet.

| 32. | Europaparlamentet anser att utbildning är avgörande för den långsiktiga tillväxtpotentialen och ett effektivt instrument för att bekämpa fattigdom och utanförskap samt att det gör det möjligt för människor att förbättra sin levnadsstandard. Parlamentet rekommenderar att EU och medlemsstaterna vidtar effektivare åtgärder för att investera mer i utbildning och förbättra tillgången till utbildning för alla. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att utbildning är avgörande för den långsiktiga tillväxtpotentialen och ett effektivt instrument för att bekämpa fattigdom och utanförskap samt att det gör det möjligt för människor att förbättra sin levnadsstandard. Parlamentet rekommenderar att EU och medlemsstaterna vidtar effektivare åtgärder för att investera mer i utbildning och förbättra tillgången till utbildning för alla.

| 33. | I syfte att förbättra deltagandet i kontinuerlig utbildning på arbetsplatserna under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare, anser Europaparlamentet att livslånga strategier för lärande kan väga upp den negativa effekten av EU:s åldrande arbetskraft. Parlamentet anser emellertid att man måste göra beslutsamma insatser för att öka ungdomars grundläggande kunskaper, kraftigt minska unga människors avhopp från skolan och otillräckliga kunskaper i allmänhet, samt stärka den sociala integreringen och integreringen på arbetsmarknaden av invandrare och funktionshindrade personer, särskilt genom att främja utvecklingen av färdigheter. |
| --- | --- |

33.

I syfte att förbättra deltagandet i kontinuerlig utbildning på arbetsplatserna under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare, anser Europaparlamentet att livslånga strategier för lärande kan väga upp den negativa effekten av EU:s åldrande arbetskraft. Parlamentet anser emellertid att man måste göra beslutsamma insatser för att öka ungdomars grundläggande kunskaper, kraftigt minska unga människors avhopp från skolan och otillräckliga kunskaper i allmänhet, samt stärka den sociala integreringen och integreringen på arbetsmarknaden av invandrare och funktionshindrade personer, särskilt genom att främja utvecklingen av färdigheter.

Invandringspolitik

| 34. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att en effektiv invandringspolitik bör övervägas mot bakgrund av bristen på yrkeskunskaper och kraven på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att vidareutvecklingen av en omfattande europeisk migrationspolitik som kompletterar medlemsstaternas politik fortfarande utgör en grundläggande prioriterad fråga för att möta de utmaningar och utnyttja de möjligheter som migrationen utgör i en ny globaliseringsera. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är starkt övertygat om att en effektiv invandringspolitik bör övervägas mot bakgrund av bristen på yrkeskunskaper och kraven på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att vidareutvecklingen av en omfattande europeisk migrationspolitik som kompletterar medlemsstaternas politik fortfarande utgör en grundläggande prioriterad fråga för att möta de utmaningar och utnyttja de möjligheter som migrationen utgör i en ny globaliseringsera.

| 35. | Europaparlamentet anser att samarbete med tredjeländer och ytterligare ekonomisk öppenhet från Europeiska unionens sida är avgörande för en god hantering av migrationsströmmar och kampen mot faktorerna bakom och främjarna av olaglig invandring. Parlamentet medger att Europeiska unionen har ett akut behov av en enhetlig politik för laglig (t.ex. ekonomisk) migration. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att samarbete med tredjeländer och ytterligare ekonomisk öppenhet från Europeiska unionens sida är avgörande för en god hantering av migrationsströmmar och kampen mot faktorerna bakom och främjarna av olaglig invandring. Parlamentet medger att Europeiska unionen har ett akut behov av en enhetlig politik för laglig (t.ex. ekonomisk) migration.

Bättre ekonomisk styrning

| 36. | Europaparlamentet välkomnar de landrapporter som kommissionen utarbetat, men begär dock en mer systematisk syn där såväl framgångar som brister blir belysta. Parlamentet stöder kommissionens förslag att införa särskilda ”bevakningspunkter” som en del av den multilaterala övervakningen samt en chans att förbättra de nationella åtgärderna, och bekräftar att regionernas roll för att leverera tillväxt och sysselsättning bör stärkas, eftersom den erkänns i den nya generationen program i den sammanhållningspolitik som omfattar perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar de landrapporter som kommissionen utarbetat, men begär dock en mer systematisk syn där såväl framgångar som brister blir belysta. Parlamentet stöder kommissionens förslag att införa särskilda ”bevakningspunkter” som en del av den multilaterala övervakningen samt en chans att förbättra de nationella åtgärderna, och bekräftar att regionernas roll för att leverera tillväxt och sysselsättning bör stärkas, eftersom den erkänns i den nya generationen program i den sammanhållningspolitik som omfattar perioden 2007–2013.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande märks dåligt i den nationella politiken i många medlemsstater och anser att mobiliseringen av alla ekonomiska aktörer är nödvändig för att garantera att den genomförs på ett effektivt sätt. Parlamentet anser särskilt att ett större deltagande av arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället kommer att förbättra Lissabonstrategins resultat och öka den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet stöder kommissionens förslag till medlemsstaterna om att fördjupa samarbetet med nationella och regionala parlament samtidigt som man ger möjlighet till årliga debatter om genomförandet av deras nationella reformplaner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande märks dåligt i den nationella politiken i många medlemsstater och anser att mobiliseringen av alla ekonomiska aktörer är nödvändig för att garantera att den genomförs på ett effektivt sätt. Parlamentet anser särskilt att ett större deltagande av arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället kommer att förbättra Lissabonstrategins resultat och öka den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet stöder kommissionens förslag till medlemsstaterna om att fördjupa samarbetet med nationella och regionala parlament samtidigt som man ger möjlighet till årliga debatter om genomförandet av deras nationella reformplaner.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar rådet att beakta följande ändringar:






  KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- | --- |
| Ändring 1 |
| Riktlinje 1 |
| Riktlinje 1. Säkerställande av den makroekonomiska stabiliteten för hållbar tillväxt | Riktlinje 1. Säkerställande av den makroekonomiska stabiliteten för hållbar tillväxt,

  social integrering och ökad sysselsättning i den globala miljön |
| 1. | I överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten bör medlemsstaterna iaktta sina medelfristiga mål för de offentliga finanserna. Så länge detta mål inte uppnåtts, bör de vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder för att nå det. Medlemsstaterna bör undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Det är dessutom nödvändigt att de medlemsstater som har alltför stort underskott vidtar verkningsfulla åtgärder för att snabbt korrigera detta. |

38.

Europaparlamentet uppmanar rådet att beakta följande ändringar:

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Riktlinje 1

Riktlinje 1. Säkerställande av den makroekonomiska stabiliteten för hållbar tillväxt

Riktlinje 1. Säkerställande av den makroekonomiska stabiliteten för hållbar tillväxt,

  social integrering och ökad sysselsättning i den globala miljön

1.

I överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten bör medlemsstaterna iaktta sina medelfristiga mål för de offentliga finanserna. Så länge detta mål inte uppnåtts, bör de vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder för att nå det. Medlemsstaterna bör undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Det är dessutom nödvändigt att de medlemsstater som har alltför stort underskott vidtar verkningsfulla åtgärder för att snabbt korrigera detta.

| 1. | I överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten bör medlemsstaterna iaktta sina medelfristiga mål för de offentliga finanserna. Så länge detta mål inte uppnåtts, bör de vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder för att nå det
  och säkerställa moderniseringen av den offentliga förvaltningen samt konsolideringen av de offentliga finanserna
  . Medlemsstaterna bör undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Det är dessutom nödvändigt att de medlemsstater som har alltför stort underskott vidtar verkningsfulla åtgärder för att snabbt korrigera detta. |
| --- | --- |

1.

I överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten bör medlemsstaterna iaktta sina medelfristiga mål för de offentliga finanserna. Så länge detta mål inte uppnåtts, bör de vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder för att nå det
  och säkerställa moderniseringen av den offentliga förvaltningen samt konsolideringen av de offentliga finanserna
  . Medlemsstaterna bör undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Det är dessutom nödvändigt att de medlemsstater som har alltför stort underskott vidtar verkningsfulla åtgärder för att snabbt korrigera detta.

| 2. | Medlemsstater vars bytesbalansunderskott riskerar att bli ohållbara bör sträva efter att åtgärda dem genom strukturreformer, främja konkurrenskraften gentemot omvärlden och vid behov bidra till korrigeringen genom finanspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater vars bytesbalansunderskott riskerar att bli ohållbara bör sträva efter att åtgärda dem genom strukturreformer, främja konkurrenskraften gentemot omvärlden och vid behov bidra till korrigeringen genom finanspolitiska åtgärder.

| 2 | Medlemsstater vars bytesbalansunderskott riskerar att bli ohållbara bör sträva efter att åtgärda dem genom strukturreformer, främja konkurrenskraften gentemot omvärlden och vid behov bidra till korrigeringen genom finanspolitiska åtgärder
  och genom konsolidering av resultaten av ekonomisk tillväxt samt genom att eftersträva bättre samverkan mellan budgetpolitik och produktivitetstillväxt
  . |
| --- | --- |

2

Medlemsstater vars bytesbalansunderskott riskerar att bli ohållbara bör sträva efter att åtgärda dem genom strukturreformer, främja konkurrenskraften gentemot omvärlden och vid behov bidra till korrigeringen genom finanspolitiska åtgärder
  och genom konsolidering av resultaten av ekonomisk tillväxt samt genom att eftersträva bättre samverkan mellan budgetpolitik och produktivitetstillväxt
  .

| 2a. | I stabilitetens intresse bör medlemsstaterna inte överlåta hela ansvaret för att bekämpa risken för inflation åt penningpolitiken, särskilt i den rådande situationen med höga växelkurser. Medlemsstaterna bör införa all annan politik som kan bidra till att bekämpa risken för inflation. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Medlemsstaterna bör öka EU:s ekonomiska motståndskraft genom att utveckla den inre marknadens yttre dimension för att hantera de frågor som hör samman med växande global obalans. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Efter den senaste turbulensen på finansmarknaderna bör de nödvändiga åtgärderna för att undvika en kreditkris och återställa förtroendet för finansmarknaderna vidtas för att se till att investeringsbehoven hos offentliga och privata aktörer täcks. |
| --- | --- |

2c.

Ändring 2

Riktlinje 2

Riktlinje 2. Slå vakt om ekonomisk och finanspolitisk stabilitet som en grundval för ökad
  sysselsättning

Riktlinje 2. Sunda finansiella marknader som en grundval för ökade
  tillväxtmöjligheter

Medlemsstaterna bör, med tanke på de
  beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen
  , göra följande:

Medlemsstaterna bör, med tanke på de
  förestående demografiska utmaningarna,
  göra följande:

| 1. | I tillfredsställande takt minska den offentliga skulden för att stärka de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Reformera och förstärka pensions-, socialförsäkrings- och hälso- och sjukvårdssystemen för att se till att de är finansiellt
  livskraftiga och
  hållbara, socialt tillräckliga och tillgängliga. |
| --- | --- |

1.

Reformera och förstärka pensions-, socialförsäkrings- och hälso- och sjukvårdssystemen för att se till att de är finansiellt
  livskraftiga och
  hållbara, socialt tillräckliga och tillgängliga.

| 2. | Reformera och förstärka pensions-, socialförsäkrings- och hälso- och sjukvårdssystemen för att se till att de är finansiellt hållbara, socialt tillräckliga och tillgängliga. |
| --- | --- |

2.

Reformera och förstärka pensions-, socialförsäkrings- och hälso- och sjukvårdssystemen för att se till att de är finansiellt hållbara, socialt tillräckliga och tillgängliga.

| 2. | I tillfredsställande takt minska den offentliga skulden och samtidigt förbättra hanteringen av skulder, för att stärka de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

2.

I tillfredsställande takt minska den offentliga skulden och samtidigt förbättra hanteringen av skulder, för att stärka de offentliga finanserna.

| 3. | Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och höja arbetskraftsutbudet särskilt bland kvinnor, unga samt äldre arbetstagare, och främja en livscykelinriktad syn på arbete för att öka antalet arbetstimmar i ekonomin. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och höja arbetskraftsutbudet särskilt bland kvinnor, unga samt äldre arbetstagare, och främja en livscykelinriktad syn på arbete för att öka antalet arbetstimmar i ekonomin.

| 3. | Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och höja arbetskraftsutbudet särskilt bland kvinnor, unga samt äldre arbetstagare, och främja en livscykelinriktad syn på arbete för att öka antalet arbetstimmar i ekonomin. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och höja arbetskraftsutbudet särskilt bland kvinnor, unga samt äldre arbetstagare, och främja en livscykelinriktad syn på arbete för att öka antalet arbetstimmar i ekonomin.

| 3a. | Förverkliga den ”femte friheten” (fri rörlighet för kunskap) och främja nya kunskaper, garantera livslångt lärande för alla och modernisera infrastrukturen för forskning och utbildningssystemen. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 3

Riktlinje 3

Riktlinje 3. Främja en effektiv tillväxt- och sysselsättningsorienterad resursfördelning

Riktlinje 3. Främja en effektiv tillväxt- och sysselsättningsorienterad resursfördelning
  och stärka förtroendet för ekonomin

Medlemsstaterna bör, utan att det påverkar tillämpningen av riktlinjerna för ekonomisk stabilitet och hållbarhet, justera sammansättningen av de offentliga utgifterna så, att ökad vikt läggs vid tillväxtfrämjande områden i enlighet med Lissabonstrategin, anpassa skattestrukturerna för att höja tillväxtpotentialen, se till att det finns mekanismer för att bedöma förhållandet mellan offentliga utgifter och uppnåendet av politiska mål och sörja för övergripande samstämmighet mellan reformpaketen.

Medlemsstaterna bör, utan att det påverkar tillämpningen av riktlinjerna för ekonomisk stabilitet och hållbarhet, justera sammansättningen av de offentliga utgifterna så, att ökad vikt läggs vid tillväxtfrämjande områden i enlighet med Lissabonstrategin, anpassa skattestrukturerna för att höja tillväxtpotentialen
  genom att uppmuntra produktivitetsdriven tillväxt
  , se till att det finns mekanismer för att bedöma förhållandet mellan offentliga utgifter och uppnåendet av politiska mål
  , såsom högkvalitativa investeringar för att uppfylla Lissabonmålen,
  och sörja för övergripande samstämmighet mellan reformpaketen.

Ändring 4

Riktlinje 4

Riktlinje 4. Se till att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt

Riktlinje 4. Se till att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt

För att stärka anpassningsförmågan bör medlemsstaterna främja lämpliga ramvillkor för löneförhandlingssystemen med full respekt för arbetsmarknadsparternas roll, i syfte att gynna en utveckling av nominella löner och arbetskraftskostnader som är förenlig med prisstabilitet och ligger i linje med produktivitetsutvecklingen på medellång sikt, med
  beaktande av
  kompetensskillnader och lokala arbetsmarknadsförhållanden.

För att stärka anpassningsförmågan bör medlemsstaterna främja lämpliga ramvillkor för löneförhandlingssystemen med full respekt för arbetsmarknadsparternas roll, i syfte att gynna en utveckling av nominella löner och arbetskraftskostnader som är förenlig med prisstabilitet och ligger i linje med produktivitetsutvecklingen på medellång sikt,
  särskilt
  med
  hänsyn till yrkesutövarna på penningmarknaderna samt
  kompetensskillnader och lokala arbetsmarknadsförhållanden.

Ändring 5

Riktlinje 5

Riktlinje 5. Främja större samstämmighet mellan den makroekonomiska politiken, strukturpolitiken och sysselsättningspolitiken

Riktlinje 5. Främja större samstämmighet mellan den makroekonomiska politiken, strukturpolitiken och sysselsättningspolitiken

Medlemsstaterna bör
  göra följande:

| 1. | Förbättra samordningen av den ekonomiska politiken för att anpassa sina nationella reformer, och samtidigt ta hänsyn till den ekonomiska mångfalden och skillnader i traditioner. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna bör genomföra reformer på arbets- och produktmarknaderna som samtidigt ökar tillväxtpotentialen och stöder de makroekonomiska ramarna genom
  ökad
  flexibilitet, produktionsfaktorernas rörlighet och anpassningsförmåga på arbets- och produktmarknaderna som ett svar på globaliseringen, tekniska framsteg, förändringar i efterfrågan och konjunktursvängningar. Medlemsstaterna bör i synnerhet driva på reformeringen av skatter och bidrag så att incitamenten ökas och arbete lönar sig, öka arbetsmarknadernas anpassningsbarhet genom att kombinera flexibilitet och trygghet i anställningen och förbättra anställbarhet genom att investera i humankapital.

| 2. | Genomföra reformer på arbets- och produktmarknaderna som samtidigt ökar tillväxtpotentialen och stöder de makroekonomiska ramarna samt stödja de makroekonomiska ramarna genom
  att sörja för
  flexibilitet genom
  nya trygghetsformer
  , produktionsfaktorernas rörlighet och anpassningsförmåga på arbets- och produktmarknaderna som ett svar på globaliseringen, tekniska framsteg, förändringar i efterfrågan och konjunktursvängningar. Medlemsstaterna bör i synnerhet driva på reformeringen av skatter och bidrag så att incitamenten ökas och arbete lönar sig, öka arbetsmarknadernas anpassningsbarhet genom att kombinera flexibilitet och trygghet i anställningen och förbättra anställbarhet genom att investera i humankapital. |
| --- | --- |

2.

Genomföra reformer på arbets- och produktmarknaderna som samtidigt ökar tillväxtpotentialen och stöder de makroekonomiska ramarna samt stödja de makroekonomiska ramarna genom
  att sörja för
  flexibilitet genom
  nya trygghetsformer
  , produktionsfaktorernas rörlighet och anpassningsförmåga på arbets- och produktmarknaderna som ett svar på globaliseringen, tekniska framsteg, förändringar i efterfrågan och konjunktursvängningar. Medlemsstaterna bör i synnerhet driva på reformeringen av skatter och bidrag så att incitamenten ökas och arbete lönar sig, öka arbetsmarknadernas anpassningsbarhet genom att kombinera flexibilitet och trygghet i anställningen och förbättra anställbarhet genom att investera i humankapital.

| 3. | Lägga särskild vikt vid att stärka den institutionella och administrativa effektiviteten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bidra till att utforma en övergripande EU-politik för invandring, inbegripet kriterier och förfaranden för ekonomisk migration som lämpar sig för arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

4.

Ändring 6

Riktlinje 6

Riktlinje 6. För att bidra till en dynamisk och fungerande ekonomisk och monetär union bör medlemsstaterna i euroområdet sörja för en bättre samordning av sin ekonomiska politik och budgetpolitik och särskilt:

Riktlinje 6. För att bidra till en dynamisk och fungerande ekonomisk och monetär union bör medlemsstaterna i euroområdet sörja för en bättre samordning av sin ekonomiska politik och budgetpolitik och särskilt:

| - 1. | Maximera reformernas positiva bieffekter då en gemensam valuta och penningpolitik innebär en extra samordningsdimension. |
| --- | --- |

- 1.

| 1. | Ägna särskild uppmärksamhet åt hållbara offentliga finanser i fullständig förenlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

1.

Ägna särskild uppmärksamhet åt hållbara offentliga finanser i fullständig förenlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

| 1. | Ägna särskild uppmärksamhet åt hållbara offentliga finanser i fullständig förenlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

1.

Ägna särskild uppmärksamhet åt hållbara offentliga finanser i fullständig förenlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

| 2. | Bidra till sådana politiska åtgärder som stöder den ekonomiska återhämtningen och är förenliga med prisstabiliteten, och därigenom ökar förtroendet inom affärsvärlden och hos konsumenter på kort sikt, samtidigt som de överensstämmer med en hållbar tillväxt på lång sikt. |
| --- | --- |

2.

Bidra till sådana politiska åtgärder som stöder den ekonomiska återhämtningen och är förenliga med prisstabiliteten, och därigenom ökar förtroendet inom affärsvärlden och hos konsumenter på kort sikt, samtidigt som de överensstämmer med en hållbar tillväxt på lång sikt.

| 2. | Bidra till sådana politiska åtgärder som stöder den ekonomiska återhämtningen och är förenliga med prisstabiliteten, och därigenom ökar förtroendet inom affärsvärlden och hos konsumenter på kort sikt, samtidigt som de överensstämmer med en hållbar tillväxt på lång sikt. |
| --- | --- |

2.

Bidra till sådana politiska åtgärder som stöder den ekonomiska återhämtningen och är förenliga med prisstabiliteten, och därigenom ökar förtroendet inom affärsvärlden och hos konsumenter på kort sikt, samtidigt som de överensstämmer med en hållbar tillväxt på lång sikt.

| 3. | Fortsätta sina strukturreformer i syfte att förbättra euroområdets potentiella tillväxt på lång sikt och dess produktivitet, konkurrenskraft och ekonomiska anpassning till asymmetriska chocker, och samtidigt ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

Fortsätta sina strukturreformer i syfte att förbättra euroområdets potentiella tillväxt på lång sikt och dess produktivitet, konkurrenskraft och ekonomiska anpassning till asymmetriska chocker, och samtidigt ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningspolitiken.

| 3. | Fortsätta sina strukturreformer
  och tillämpa investeringsprioriteringar som är i linje med Lissabonmålen
  i syfte att förbättra euroområdets potentiella tillväxt på lång sikt och dess produktivitet, konkurrenskraft och ekonomiska anpassning till asymmetriska chocker, och samtidigt ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

Fortsätta sina strukturreformer
  och tillämpa investeringsprioriteringar som är i linje med Lissabonmålen
  i syfte att förbättra euroområdets potentiella tillväxt på lång sikt och dess produktivitet, konkurrenskraft och ekonomiska anpassning till asymmetriska chocker, och samtidigt ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningspolitiken.

| 4. | Se till att euroområdets inflytande på det globala ekonomiska planet står i proportion till
  dess
  ekonomiska tyngd. |
| --- | --- |

4.

Se till att euroområdets inflytande på det globala ekonomiska planet står i proportion till
  dess
  ekonomiska tyngd.

| 4. | Se till att
  EU och
  euroområdets inflytande på det globala ekonomiska planet står i proportion till
  deras
  ekonomiska tyngd. |
| --- | --- |

4.

Se till att
  EU och
  euroområdets inflytande på det globala ekonomiska planet står i proportion till
  deras
  ekonomiska tyngd.

Ändring 7

Riktlinje 7, inledningen och punkterna 1, 2 och 3

Riktlinje 7. För att öka och förbättra investeringarna i forskning och utveckling, särskilt de privata företagens investeringar, bekräftas det övergripande målet för 2010 på 3 % av BNP, med en lämplig fördelning mellan privata och offentliga investeringar. Medlemsstaterna kommer att fastställa specifika mellanliggande nivåer. Medlemsstaterna
  bör
  vidareutveckla de åtgärder på olika områden som syftar till att främja
  forskning och utveckling, särskilt de privata företagens forskning och utveckling
  , genom att göra följande:

Riktlinje 7. För att öka och förbättra investeringarna i forskning och utveckling, särskilt de privata företagens investeringar, bekräftas det övergripande målet för 2010 på 3 % av BNP, med en lämplig fördelning mellan privata och offentliga investeringar
  , och för att främja en företagarvänlig kultur och uppmuntra privata initiativ bör
  medlemsstaterna vidareutveckla de åtgärder på olika områden som syftar till att främja
  en modernisering av ekonomin och all slags innovation
  , genom att göra följande:

| 1. | Förbättra rambetingelserna och
  att se till att företagen verkar i en tillräckligt konkurrensutsatt och
  attraktiv miljö
  . |
| --- | --- |

1.

Förbättra rambetingelserna och
  att se till att företagen verkar i en tillräckligt konkurrensutsatt och
  attraktiv miljö
  .

| 1. | Utveckla institutioner som är lyhörda för marknaden samt bättre rambetingelser för
  att se till att företagen verkar i en tillräckligt konkurrensutsatt
  affärsmiljö
  och
  kan dra nytta av genomförandet av innovationer
  . |
| --- | --- |

1.

Utveckla institutioner som är lyhörda för marknaden samt bättre rambetingelser för
  att se till att företagen verkar i en tillräckligt konkurrensutsatt
  affärsmiljö
  och
  kan dra nytta av genomförandet av innovationer
  .

| 2. | Använda de offentliga utgifterna för forskning och utveckling på ett effektivare sätt, och utveckla offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Utveckla och förstärka kompetenscentrum vid institutioner för högre utbildning och forskning i medlemsstaterna och inrätta nya sådana vid behov, förbättra samarbete och tekniköverföring mellan offentliga forskningsinstitut och privata företag. |
| --- | --- |

3.

| 3a. | Uppmuntra decentralisering av centrum för industriforskning och återknyta dessa till utbildningscentrum samt undersöka olika slags forskningskulturer. |
| --- | --- |

3a.

Ändring 8

Riktlinje 11, punkterna 4a och 4b (nya)

| 4a. | Fullgöra de utfästelser som gjordes vid Europeiska rådets möte i mars 2007 för att hantera utmaningarna på energi- och miljöområdet
  . |
| --- | --- |

4a.

Fullgöra de utfästelser som gjordes vid Europeiska rådets möte i mars 2007 för att hantera utmaningarna på energi- och miljöområdet
  .

| 4b. | Mot bakgrund av de stigande livsmedelspriserna, som tycks vara permanenta snarare än cykliska, bör medlemsstaterna revidera de utbudsbegränsande mekanismerna i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4b.

Ändring 9

Riktlinje 12

Riktlinje nr 12. För att utvidga och fördjupa den inre marknaden bör medlemsstaterna göra följande:

Riktlinje nr 12. För att utvidga och fördjupa den inre marknaden
  och sörja för öppna och konkurrensutsatta marknader
  bör medlemsstaterna göra följande:

| 1. | Påskynda införlivandet av direktiven om den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Påskynda införlivandet av direktiven om den inre marknaden.

| 1. | Påskynda införlivandet av direktiven rörande den inre marknaden
  och undanröja kvarvarande hinder för gränsöverskridande verksamhet
  . |
| --- | --- |

1.

Påskynda införlivandet av direktiven rörande den inre marknaden
  och undanröja kvarvarande hinder för gränsöverskridande verksamhet
  .

| 2. | Prioritera en striktare och bättre efterlevnad av lagstiftningen om den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

Prioritera en striktare och bättre efterlevnad av lagstiftningen om den inre marknaden.

| 2. | Prioritera en striktare och bättre efterlevnad av lagstiftningen om den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

Prioritera en striktare och bättre efterlevnad av lagstiftningen om den inre marknaden.

| 3. | Undanröja kvarstående hinder för gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Undanröja kvarstående hinder för gränsöverskridande verksamhet.

| 3. | Undanröja kvarstående hinder för gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Undanröja kvarstående hinder för gränsöverskridande verksamhet.

| 4. | Tillämpa EU:s bestämmelser om offentlig upphandling effektivt. |
| --- | --- |

4.

Tillämpa EU:s bestämmelser om offentlig upphandling effektivt.

| 4. | Tillämpa EU:s bestämmelser om offentlig upphandling effektivt. |
| --- | --- |

4.

Tillämpa EU:s bestämmelser om offentlig upphandling effektivt.

| 5. | Främja en fullt fungerande inre marknad för tjänster, samtidigt som den europeiska sociala modellen bevaras. |
| --- | --- |

5.

Främja en fullt fungerande inre marknad för tjänster, samtidigt som den europeiska sociala modellen bevaras.

| 5. | Främja en fullt fungerande inre marknad för tjänster
  och sörja för samhällsomfattande, tillgängliga och hållbara offentliga tjänster för alla, till rimliga priser och med hög kvalitet
  , samtidigt som den europeiska sociala modellen bevaras. |
| --- | --- |

5.

Främja en fullt fungerande inre marknad för tjänster
  och sörja för samhällsomfattande, tillgängliga och hållbara offentliga tjänster för alla, till rimliga priser och med hög kvalitet
  , samtidigt som den europeiska sociala modellen bevaras.

| 6. | Påskynda integrationen av
  finansmarknaden
  genom att handlingsplanen för finansiella tjänster genomförs och tillämpas på ett
  konsekvent och
  enhetligt sätt. |
| --- | --- |

6.

Påskynda integrationen av
  finansmarknaden
  genom att handlingsplanen för finansiella tjänster genomförs och tillämpas på ett
  konsekvent och
  enhetligt sätt.

| 6. | Påskynda integrationen av
  tjänster, inbegripet finansiella tjänster,
  genom att
  lagstiftningen om den inre marknaden och
  handlingsplanen för finansiella tjänster genomförs och tillämpas på ett enhetligt sätt
  , samtidigt som man ökar öppenheten, ansvaret och kontrollen för investerare, marknader och tillsynsmyndigheter när det gäller både alternativa och icke alternativa investeringsverksamheter på finansmarknaderna
  . |
| --- | --- |

6.

Påskynda integrationen av
  tjänster, inbegripet finansiella tjänster,
  genom att
  lagstiftningen om den inre marknaden och
  handlingsplanen för finansiella tjänster genomförs och tillämpas på ett enhetligt sätt
  , samtidigt som man ökar öppenheten, ansvaret och kontrollen för investerare, marknader och tillsynsmyndigheter när det gäller både alternativa och icke alternativa investeringsverksamheter på finansmarknaderna
  .

| 6a. | Bidra till att utforma en balanserad strategi för lagstiftning om den gränsöverskridande spridningen av finansiella risker. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | Utveckla tillfredsställande villkor för förbättrad resurseffektivitet hos infrastrukturer för transport och energi, med betoning på gränsöverskridande avsnitt, randområden och sammankoppling mellan ”gamla” och ”nya” medlemsstater. |
| --- | --- |

6b.

| 6c. | Spela en ledande roll på internationell nivå när det gäller krishanteringsfrågor och förbättring av de nuvarande globala övervakningsförfarandena. |
| --- | --- |

6c.

Ändring 10

Riktlinje 13, punkt 6a (ny)

| 6a. | Fullbordande av en transatlantisk marknad. |
| --- | --- |

6a.

*

* *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0533.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/49

---

Onsdag 20 februari 2008En EU-strategi för Centralasien

P6_TA(2008)0059

Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (2007/2102(INI))

2009/C 184 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Centralasien, särskilt resolutionerna av den 26 oktober 2006 om Uzbekistan (1), den 16 mars 2006 om Kazakstan (2) och den 12 maj 2005 om situationen i Kirgizistan och Centralasien (3),

med beaktande av de avtal om partnerskap och samarbete som har ingåtts mellan EU och Uzbekistan, Kirgizistan och Kazakstan, som alla varit i kraft sedan 1999, det interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan (4), som undertecknades den 11 oktober 2004, det avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Tadzjikistan som ännu inte har ratificerats och kommissionens förslag till interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan EU och Turkmenistan,

med beaktande av människorättsklausulerna i dessa avtal,

med beaktande av EU:s åtagande att främja uppfyllandet av FN:s millennieutvecklingsmål (MDG) och det europeiska samförståndet om utveckling (5),

med beaktande av den strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien som antogs vid Europeiska rådets möte den 21–22 juni 2007,

med beaktande av Europeiska rådets handlingsplan 2007–2013 för den europeiska energipolitiken, antagen den 8–9 mars 2007, och energisamarbetet mellan EU, Svarta och Kaspiska havets kuststater och deras grannländer,

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007 med titeln ”Mot en europeisk utrikespolitik för energi” (6),

med beaktande av Baku-initiativet för utveckling av ett energi- och transportsamarbete mellan EU och länderna vid Svarta havet och Kaspiska havet,

med beaktande av de samförståndsavtal som ingåtts med Azerbajdzjan och Kazakstan inom ramen för utvecklingen av en utrikespolitik som tillvaratar EU:s energiintressen,

med beaktande av relevanta rådsslutsatser, inklusive slutsatserna om Uzbekistan av den 23–24 maj, 13 juni, 18 juli och 3 oktober 2005, den 13 november 2006 och den 5 mars, 14–15 maj och 15–16 oktober 2007, och slutsatserna om Centralasien av den 23–24 april 2007,

med beaktande av de sanktioner mot Uzbekistan som EU införde efter Andijanmassakern, i rådets förordning (EG) nr 1859/2005 av den 14 november 2005 om införande av vissa restriktiva åtgärder mot Uzbekistan (7), som senare har förlängts (8), och det faktum att viseringssanktionerna delvis hävts och villkorligt tillfälligt avskaffades för sex månader i maj respektive oktober 2007,

med beaktande av Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, som lanserades 2003 i syfte att främja mänskliga rättigheter och stödja straffrättsliga reformer, demokrati, goda styrelseformer, mediefrihet, rättsstatsprincipen, säkerhetsstrukturer (polis/väpnade styrkor) och konfliktförebyggande åtgärder,

med beaktande av instrumentet för samarbete och utveckling (9),

med beaktande av utrikesministertrojkans möte med de centralasiatiska länderna i Berlin den 30 juni 2007 i närvaro av EU:s särskilde representant Pierre Morel och den portugisiske premiärministern José Sócrates,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0503/2007), och av följande skäl:

| A. | De fem länder som går under samlingsnamnet Centralasien (Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan) ligger i en viktig skärningspunkt mellan Europa och Asien där de historiskt och traditionellt har utgjort en viktig mötes- och transitplats mellan de två kontinenterna. |
| --- | --- |

A.

De fem länder som går under samlingsnamnet Centralasien (Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan) ligger i en viktig skärningspunkt mellan Europa och Asien där de historiskt och traditionellt har utgjort en viktig mötes- och transitplats mellan de två kontinenterna.

| B. | EU insisterar på behovet av och har ett starkt intresse av att stabiliteten ökar och att ekonomisk, demokratisk och mänsklig utveckling och säkerhet förbättras i hela Centralasien, och EU måste alltid uppfylla sitt åtagande att främja mänskliga rättigheter och demokrati i avtal med tredjeländer genom att föra en konsekvent politik och använda sig av de lämpligaste metoderna för dessa ändamål. Det här kommer att säkra EU:s trovärdighet och i slutändan bidra till att göra EU till en allt effektivare aktör både inom och utanför regionen. |
| --- | --- |

B.

EU insisterar på behovet av och har ett starkt intresse av att stabiliteten ökar och att ekonomisk, demokratisk och mänsklig utveckling och säkerhet förbättras i hela Centralasien, och EU måste alltid uppfylla sitt åtagande att främja mänskliga rättigheter och demokrati i avtal med tredjeländer genom att föra en konsekvent politik och använda sig av de lämpligaste metoderna för dessa ändamål. Det här kommer att säkra EU:s trovärdighet och i slutändan bidra till att göra EU till en allt effektivare aktör både inom och utanför regionen.

| C. | Stabilitet i Centralasien är av globalt intresse eftersom stor och långvarig instabilitet i ett av de fem länderna skulle kunna få katastrofala följder för hela regionen och även påverka EU och dess medlemsstater på många sätt. |
| --- | --- |

C.

Stabilitet i Centralasien är av globalt intresse eftersom stor och långvarig instabilitet i ett av de fem länderna skulle kunna få katastrofala följder för hela regionen och även påverka EU och dess medlemsstater på många sätt.

| D. | Det är riskabelt att vara beroende av import från osäkra regioner och leverantörer, och det finns ett behov av att upprätta pålitliga, tillgängliga och livskraftiga energiflöden. |
| --- | --- |

D.

Det är riskabelt att vara beroende av import från osäkra regioner och leverantörer, och det finns ett behov av att upprätta pålitliga, tillgängliga och livskraftiga energiflöden.

| E. | EU är intresserat av säkerhet och stabilitet samt av att mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen respekteras i länderna i Centralasien eftersom EU:s intressen direkt och indirekt påverkas av den strategiska, politiska och ekonomiska utvecklingen i regionen samt av de växande transregionala utmaningarna i Centralasien. Länderna i Centralasien kan med sina stora energitillgångar och sin strävan att öka spridningen bland sina handelspartner och diversifieringen av tillförselvägarna bidra till att tillgodose EU:s behov av energisäkerhet och energiförsörjning. |
| --- | --- |

E.

EU är intresserat av säkerhet och stabilitet samt av att mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen respekteras i länderna i Centralasien eftersom EU:s intressen direkt och indirekt påverkas av den strategiska, politiska och ekonomiska utvecklingen i regionen samt av de växande transregionala utmaningarna i Centralasien. Länderna i Centralasien kan med sina stora energitillgångar och sin strävan att öka spridningen bland sina handelspartner och diversifieringen av tillförselvägarna bidra till att tillgodose EU:s behov av energisäkerhet och energiförsörjning.

| F. | Det finns, å ena sidan, starka argument för samarbete mellan länderna i området men å andra sidan ett starkt motstånd mot sådana idéer och strävanden, inte minst från regeringens sida i det centralt belägna – och det absolut folkrikaste – Uzbekistan. |
| --- | --- |

F.

Det finns, å ena sidan, starka argument för samarbete mellan länderna i området men å andra sidan ett starkt motstånd mot sådana idéer och strävanden, inte minst från regeringens sida i det centralt belägna – och det absolut folkrikaste – Uzbekistan.

| G. | Isolationism härrör oftast från en önskan om att bevara den interna kontrollen – extrema exempel på detta kan ses i Turkmenistan och Uzbekistan – och denna typ av önskan är typisk för regimer som inte visar något större intresse av att basera sin makt på folkviljan. |
| --- | --- |

G.

Isolationism härrör oftast från en önskan om att bevara den interna kontrollen – extrema exempel på detta kan ses i Turkmenistan och Uzbekistan – och denna typ av önskan är typisk för regimer som inte visar något större intresse av att basera sin makt på folkviljan.

| H. | De fem centralasiatiska republikerna är mottagare av offentligt utvecklingsbistånd, vilket betyder att EU:s stöd till dessa länder betraktas som utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

H.

De fem centralasiatiska republikerna är mottagare av offentligt utvecklingsbistånd, vilket betyder att EU:s stöd till dessa länder betraktas som utvecklingsbistånd.

| I. | Av EU:s säkerhetsintressen, övriga intressen, värderingar och stöd till millennieutvecklingsmålen följer att EU:s strategi för Centralasien måste kretsa kring de svårigheter och bristande möjligheter som många människor har i denna delvis fattiga region, hoten mot människors säkerhet, som delvis sammanhänger med säkerhetsproblemen i grannländer som Afghanistan och risken för destabilisering och konflikter. |
| --- | --- |

I.

Av EU:s säkerhetsintressen, övriga intressen, värderingar och stöd till millennieutvecklingsmålen följer att EU:s strategi för Centralasien måste kretsa kring de svårigheter och bristande möjligheter som många människor har i denna delvis fattiga region, hoten mot människors säkerhet, som delvis sammanhänger med säkerhetsproblemen i grannländer som Afghanistan och risken för destabilisering och konflikter.

| J. | Det främsta målet med EU:s utvecklingssamarbete är att utrota fattigdomen och uppnå en hållbar utveckling, även vid uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

J.

Det främsta målet med EU:s utvecklingssamarbete är att utrota fattigdomen och uppnå en hållbar utveckling, även vid uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen.

| K. | EU:s stöd till regionen har i hög grad bestått av tekniskt stöd som genomförts genom Tacisprogrammet, dock har utvärderingarna av programmets effektivitet gett blandade resultat. |
| --- | --- |

K.

EU:s stöd till regionen har i hög grad bestått av tekniskt stöd som genomförts genom Tacisprogrammet, dock har utvärderingarna av programmets effektivitet gett blandade resultat.

| L. | Enligt artikel 25 i Allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter är rätten till hälsovård en grundläggande mänsklig rättighet och allmän tillgång till hälsovård är av avgörande betydelse för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Hälsotillståndet har försämrats i alla centralasiatiska republiker efter Sovjetunionens upplösning och hälsovårdssystemen är i kris. De tänkbara konsekvenserna av epidemier som hiv/aids och resistent tuberkulos utgör ett långsiktigt hot mot EU. Fågelinfluensan har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela Europa. De sociala konsekvenserna av hälsokriserna i de olika länderna hotar ländernas allmänna stabilitet och utvecklingsmöjligheter och har konsekvenser för säkerheten i Europa. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 25 i Allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter är rätten till hälsovård en grundläggande mänsklig rättighet och allmän tillgång till hälsovård är av avgörande betydelse för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Hälsotillståndet har försämrats i alla centralasiatiska republiker efter Sovjetunionens upplösning och hälsovårdssystemen är i kris. De tänkbara konsekvenserna av epidemier som hiv/aids och resistent tuberkulos utgör ett långsiktigt hot mot EU. Fågelinfluensan har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela Europa. De sociala konsekvenserna av hälsokriserna i de olika länderna hotar ländernas allmänna stabilitet och utvecklingsmöjligheter och har konsekvenser för säkerheten i Europa.

| M. | Energi och vatten är viktiga faktorer för människors säkerhet och de mellanstatliga förbindelserna i regionen, särskilt för Kirgizistan, Tadzjikistan och Uzbekistan, och fattigdomsbekämpning är fortfarande avgörande för att minska social instabilitet. |
| --- | --- |

M.

Energi och vatten är viktiga faktorer för människors säkerhet och de mellanstatliga förbindelserna i regionen, särskilt för Kirgizistan, Tadzjikistan och Uzbekistan, och fattigdomsbekämpning är fortfarande avgörande för att minska social instabilitet.

| N. | EU har ett intresse av att importera mer olja och gas från Centralasien, helst via nya transportrutter, och av att etablera en tydlig och transparent ram för produktion och transport av energi. De länder som är relevanta i detta hänseende är Kazakstan och Turkmenistan. |
| --- | --- |

N.

EU har ett intresse av att importera mer olja och gas från Centralasien, helst via nya transportrutter, och av att etablera en tydlig och transparent ram för produktion och transport av energi. De länder som är relevanta i detta hänseende är Kazakstan och Turkmenistan.

| O. | De centralasiatiska länderna förfogar, i olika omfattning, över olje-, gas-, mineral- och vattenkrafttillgångar och utnyttjandet av sådana resurser bör på ett märkbart sätt underlätta den ekonomiska och sociala utvecklingen. Under ogynnsamma omständigheter kan ovälkomna följdverkningar uppstå (exempelvis allvarlig miljöförstöring, försämrad konkurrenskraft inom andra ekonomiska sektorer, stora ekonomiska skillnader och ökade politiska och sociala spänningar) och dessa skulle till och med kunna ta ut de positiva effekterna, det så kallade naturresursernas förbannelse. |
| --- | --- |

O.

De centralasiatiska länderna förfogar, i olika omfattning, över olje-, gas-, mineral- och vattenkrafttillgångar och utnyttjandet av sådana resurser bör på ett märkbart sätt underlätta den ekonomiska och sociala utvecklingen. Under ogynnsamma omständigheter kan ovälkomna följdverkningar uppstå (exempelvis allvarlig miljöförstöring, försämrad konkurrenskraft inom andra ekonomiska sektorer, stora ekonomiska skillnader och ökade politiska och sociala spänningar) och dessa skulle till och med kunna ta ut de positiva effekterna, det så kallade naturresursernas förbannelse.

| P. | Den 10 oktober 2007 möttes representanter för Ukraina, Polen, Azerbajdzjan och Georgien i Litauen för att diskutera ett nytt oljetransportnätverk som är tänkt att transportera råolja från Kaspiska havet via Baku och Odessa till den polska hamnen Gdansk. |
| --- | --- |

P.

Den 10 oktober 2007 möttes representanter för Ukraina, Polen, Azerbajdzjan och Georgien i Litauen för att diskutera ett nytt oljetransportnätverk som är tänkt att transportera råolja från Kaspiska havet via Baku och Odessa till den polska hamnen Gdansk.

| Q. | Ryssland och Kina försökte bevara sitt ömsesidiga inflytande i Centralasien genom att 1996 grunda Shanghai Five, som förde samman Kina, Ryssland, Kirgizistan, Kazakstan och Tadzjikistan i ett forum för att hantera gränsöverskridande frågor och som 2001 blev Shanghai Cooperation Organization (SCO), som i dag är den största regionala organisationen i Centralasien och där även Uzbekistan nu ingår som fullvärdig medlem och Pakistan, Indien, Iran och Mongoliet är observatörer. |
| --- | --- |

Q.

Ryssland och Kina försökte bevara sitt ömsesidiga inflytande i Centralasien genom att 1996 grunda Shanghai Five, som förde samman Kina, Ryssland, Kirgizistan, Kazakstan och Tadzjikistan i ett forum för att hantera gränsöverskridande frågor och som 2001 blev Shanghai Cooperation Organization (SCO), som i dag är den största regionala organisationen i Centralasien och där även Uzbekistan nu ingår som fullvärdig medlem och Pakistan, Indien, Iran och Mongoliet är observatörer.

| R. | Vissa olikartade länder har, historiskt sett eller på senare tid, haft ett egenintresse i regionen. Alla medlemsstater har inte ambassader i regionen och det råder ofta brist på samordning mellan medlemsstaterna med avseende på regionen. |
| --- | --- |

R.

Vissa olikartade länder har, historiskt sett eller på senare tid, haft ett egenintresse i regionen. Alla medlemsstater har inte ambassader i regionen och det råder ofta brist på samordning mellan medlemsstaterna med avseende på regionen.

| S. | När amerikansk personal och materiel lämnade flygbasen i Karshi Khanebad (K2) i Uzbekistan den 21 november 2005 minskades Förenta staternas militärbaser i Centralasien till en, som finns i Manas nära den kirgisiska huvudstaden Bishkek. |
| --- | --- |

S.

När amerikansk personal och materiel lämnade flygbasen i Karshi Khanebad (K2) i Uzbekistan den 21 november 2005 minskades Förenta staternas militärbaser i Centralasien till en, som finns i Manas nära den kirgisiska huvudstaden Bishkek.

| T. | Politiska, ekonomiska, sociala och andra förhållanden skiljer sig kraftigt åt mellan, och i vissa fall inom, de centralasiatiska länderna. Detta innebär att det är absolut nödvändigt för EU att anpassa sin politik i motsvarande grad. |
| --- | --- |

T.

Politiska, ekonomiska, sociala och andra förhållanden skiljer sig kraftigt åt mellan, och i vissa fall inom, de centralasiatiska länderna. Detta innebär att det är absolut nödvändigt för EU att anpassa sin politik i motsvarande grad.

| U. | Länderna i Centralasien är i högsta grad nya stater, och deras statsbyggande och den politiska och ekonomiska omvandling som de har genomgått har lett dem i olika riktningar och fått dem att i olika hög grad distansera sig från det tidigare sovjetiska systemet. I flera av länderna är det fortfarande viktigt att diskutera frågor som rör styrelseformerna, så att stabiliteten och säkerheten förbättras, och i samtliga länder är detta nödvändigt för den politiska, sociala och ekonomiska utvecklingens skull. |
| --- | --- |

U.

Länderna i Centralasien är i högsta grad nya stater, och deras statsbyggande och den politiska och ekonomiska omvandling som de har genomgått har lett dem i olika riktningar och fått dem att i olika hög grad distansera sig från det tidigare sovjetiska systemet. I flera av länderna är det fortfarande viktigt att diskutera frågor som rör styrelseformerna, så att stabiliteten och säkerheten förbättras, och i samtliga länder är detta nödvändigt för den politiska, sociala och ekonomiska utvecklingens skull.

| V. | EU anser att det är nödvändigt att hejda narkotikahandeln från och genom Centralasien, bekämpa organiserad brottslighet, inklusive människohandel, och förhindra ökad terrorism. I vissa fall används ”kampen mot terrorismen” som en ursäkt för att förtrycka dem som kritiserar regeringen, människorättsaktivister, religiösa rörelser och vanliga affärsmän. Det finns anledning att misstänka att sådana människor även har varit måltavlor inom ramen för Uzbekistans säkerhetssamarbete med grannländerna. Det är känt att det sker förflyttning av barnarbete, vilket kräver nya former av internationellt och socialt partnerskap där alla parter som är intresserade av att nå en övergripande lösning på problemet deltar. |
| --- | --- |

V.

EU anser att det är nödvändigt att hejda narkotikahandeln från och genom Centralasien, bekämpa organiserad brottslighet, inklusive människohandel, och förhindra ökad terrorism. I vissa fall används ”kampen mot terrorismen” som en ursäkt för att förtrycka dem som kritiserar regeringen, människorättsaktivister, religiösa rörelser och vanliga affärsmän. Det finns anledning att misstänka att sådana människor även har varit måltavlor inom ramen för Uzbekistans säkerhetssamarbete med grannländerna. Det är känt att det sker förflyttning av barnarbete, vilket kräver nya former av internationellt och socialt partnerskap där alla parter som är intresserade av att nå en övergripande lösning på problemet deltar.

| W. | Människorättssituationen varierar i de olika centralasiatiska republikerna och faller allmänt taget lågt under de standarder som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) har fastställt. I synnerhet Uzbekistan och Turkmenistan överträder systematiskt de grundläggande rättigheterna och saknar helt demokratiska och pluralistiska framsteg. |
| --- | --- |

W.

Människorättssituationen varierar i de olika centralasiatiska republikerna och faller allmänt taget lågt under de standarder som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) har fastställt. I synnerhet Uzbekistan och Turkmenistan överträder systematiskt de grundläggande rättigheterna och saknar helt demokratiska och pluralistiska framsteg.

| X. | De centralasiatiska republikerna har fortfarande inte genomfört president- eller parlamentsval som bedömts helt fria och rättvisa av OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). |
| --- | --- |

X.

De centralasiatiska republikerna har fortfarande inte genomfört president- eller parlamentsval som bedömts helt fria och rättvisa av OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR).

| Y. | Alla de fem centralasiatiska länderna är medlemmar av OSSE och har inom ramen för denna organisation gjort omfattande åtaganden när det gäller grundläggande friheter, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Respekten för dessa åtaganden varierar emellertid mellan länderna. |
| --- | --- |

Y.

Alla de fem centralasiatiska länderna är medlemmar av OSSE och har inom ramen för denna organisation gjort omfattande åtaganden när det gäller grundläggande friheter, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Respekten för dessa åtaganden varierar emellertid mellan länderna.

| Z. | I jämförelse med de flesta andra staterna i regionen framstår Kazakstan i ett bättre ljus. De senaste parlamentsvalen som hölls den 18 augusti 2007 visar dock att landet trots vissa förbättringar fortfarande inte fullt ut fullgör sina åtaganden eller uppfyller OSSE:s standarder och andra internationella standarder för demokratiska val. |
| --- | --- |

Z.

I jämförelse med de flesta andra staterna i regionen framstår Kazakstan i ett bättre ljus. De senaste parlamentsvalen som hölls den 18 augusti 2007 visar dock att landet trots vissa förbättringar fortfarande inte fullt ut fullgör sina åtaganden eller uppfyller OSSE:s standarder och andra internationella standarder för demokratiska val.

| AA. | Civilsamhället är särskilt aktivt i de flesta centralasiatiska länderna genom ett nätverk av lokala icke-statliga organisationer och föreningar som måste skyddas och betraktas som ett uttryck för medborgarnas önskan att delta i sina länders demokratiseringsprocess och sociala utveckling. |
| --- | --- |

AA.

Civilsamhället är särskilt aktivt i de flesta centralasiatiska länderna genom ett nätverk av lokala icke-statliga organisationer och föreningar som måste skyddas och betraktas som ett uttryck för medborgarnas önskan att delta i sina länders demokratiseringsprocess och sociala utveckling.

| AB. | Politiska, ekonomiska och sociala förbättringar kan effektivt uppnås i regionen genom att lägga grunden för ett verkligt oberoende rättsväsende och kraftfullt bekämpa den växande korruptionen. |
| --- | --- |

AB.

Politiska, ekonomiska och sociala förbättringar kan effektivt uppnås i regionen genom att lägga grunden för ett verkligt oberoende rättsväsende och kraftfullt bekämpa den växande korruptionen.

| AC. | Till de principer som EU grundar sig på räknas försvaret av de grundläggande rättigheterna och friheterna, inbegripet yttrandefriheten och skyddet av människorättsaktivister. |
| --- | --- |

AC.

Till de principer som EU grundar sig på räknas försvaret av de grundläggande rättigheterna och friheterna, inbegripet yttrandefriheten och skyddet av människorättsaktivister.

| AD. | Exempel på massivt förtryck, korruption, utnyttjande och människor vars grundläggande rättigheter förnekas och som inte har någon möjlighet att förbättra sina liv, tillsammans med avsaknaden av accepterade kanaler för att uttrycka kritik och delta i den politiska processen, ökar risken för att extremism och terrorism växer sig starkare. |
| --- | --- |

AD.

Exempel på massivt förtryck, korruption, utnyttjande och människor vars grundläggande rättigheter förnekas och som inte har någon möjlighet att förbättra sina liv, tillsammans med avsaknaden av accepterade kanaler för att uttrycka kritik och delta i den politiska processen, ökar risken för att extremism och terrorism växer sig starkare.

| AE. | I de flesta centralasiatiska länderna förekommer överträdelser av de mänskliga rättigheterna, brist på ett adekvat rättssystem, inskränkningar av den verksamhet som bedrivs av oppositionspartier och oberoende organ i civilsamhället och brist på mediefrihet. |
| --- | --- |

AE.

I de flesta centralasiatiska länderna förekommer överträdelser av de mänskliga rättigheterna, brist på ett adekvat rättssystem, inskränkningar av den verksamhet som bedrivs av oppositionspartier och oberoende organ i civilsamhället och brist på mediefrihet.

| AF. | EU införde sanktioner mot Uzbekistan efter Andijanmassakern i maj 2005 men den uzbekiska regeringen förhindrar fortfarande en oberoende internationell utredning om händelserna och fortsätter sin repressiva politik och sin förföljelse av människorättsaktivister. Trots detta beslutade rådet i oktober 2007 att upphäva viseringsrestriktionerna under sex månader för åtta personer som är direkt ansvariga för den urskillningslösa våldsanvändningen i Andijan. Rådet försöker genom detta upphävande förmå de uzbekiska myndigheterna att ändra sin politik och förbudet kommer att återinföras automatiskt i april/maj 2008 om ett antal kriterier som antagits genom rådets beslut inte uppfylls. |
| --- | --- |

AF.

EU införde sanktioner mot Uzbekistan efter Andijanmassakern i maj 2005 men den uzbekiska regeringen förhindrar fortfarande en oberoende internationell utredning om händelserna och fortsätter sin repressiva politik och sin förföljelse av människorättsaktivister. Trots detta beslutade rådet i oktober 2007 att upphäva viseringsrestriktionerna under sex månader för åtta personer som är direkt ansvariga för den urskillningslösa våldsanvändningen i Andijan. Rådet försöker genom detta upphävande förmå de uzbekiska myndigheterna att ändra sin politik och förbudet kommer att återinföras automatiskt i april/maj 2008 om ett antal kriterier som antagits genom rådets beslut inte uppfylls.

| AG. | I regionen finns det ett mycket stort intresse av att samarbeta med EU på området för forskning och hälsovård samt på utbildningsområdet, och ett sådant samarbete kan bidra till att öka kontakterna med civilsamhället och spridningen av de europeiska värdena som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AG.

I regionen finns det ett mycket stort intresse av att samarbeta med EU på området för forskning och hälsovård samt på utbildningsområdet, och ett sådant samarbete kan bidra till att öka kontakterna med civilsamhället och spridningen av de europeiska värdena som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| AH. | Både Mongoliet och Afghanistan har i viss mån en del gemensamma drag med de fem huvudstaterna i Centralasien. Dessa två länder tillägnas inte speciell uppmärksamhet i rådets strategidokument men täcks av olika EU-instrument. |
| --- | --- |

AH.

Både Mongoliet och Afghanistan har i viss mån en del gemensamma drag med de fem huvudstaterna i Centralasien. Dessa två länder tillägnas inte speciell uppmärksamhet i rådets strategidokument men täcks av olika EU-instrument.

| AI. | Närheten till Afghanistan har gjort vissa länder till värdefulla partner i kampen mot terrorism. EU:s medlemsstater har även använt flygfält eller luftrum i regionen. Samtidigt har EU:s åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna i Centralasien i allmänhet, och särskilt i vissa länder, varit beklagansvärt bristfälliga. |
| --- | --- |

AI.

Närheten till Afghanistan har gjort vissa länder till värdefulla partner i kampen mot terrorism. EU:s medlemsstater har även använt flygfält eller luftrum i regionen. Samtidigt har EU:s åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna i Centralasien i allmänhet, och särskilt i vissa länder, varit beklagansvärt bristfälliga.

| AJ. | Centralasien är transitväg för upp till 30 procent av heroinet från Afghanistan, till stor del avsett för den ryska marknaden, vilket leder till narkotikahandelsrelaterad organiserad brottslighet och korruption samt beroendeproblem och andra relaterade hälsoproblem och sociala problem, vilket har allvarliga konsekvenser för den regionala stabiliteten. |
| --- | --- |

AJ.

Centralasien är transitväg för upp till 30 procent av heroinet från Afghanistan, till stor del avsett för den ryska marknaden, vilket leder till narkotikahandelsrelaterad organiserad brottslighet och korruption samt beroendeproblem och andra relaterade hälsoproblem och sociala problem, vilket har allvarliga konsekvenser för den regionala stabiliteten.

| AK. | Mongoliet delar en liknande bakgrund med de centralasiatiska republikerna och historiska, kulturella och ekonomiska särdrag samt en miljö- och energipolitik som måste tas i beaktande på ett konsekvent sätt inom ramen för EU:s strategi för Centralasien. |
| --- | --- |

AK.

Mongoliet delar en liknande bakgrund med de centralasiatiska republikerna och historiska, kulturella och ekonomiska särdrag samt en miljö- och energipolitik som måste tas i beaktande på ett konsekvent sätt inom ramen för EU:s strategi för Centralasien.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ökade fokus på Centralasien, som tydligast kommer till uttryck i antagandet av strategin för Centralasien. Parlamentet konstaterar dock att det har tagit lång tid att genomföra projekten för de fem länderna i regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s ökade fokus på Centralasien, som tydligast kommer till uttryck i antagandet av strategin för Centralasien. Parlamentet konstaterar dock att det har tagit lång tid att genomföra projekten för de fem länderna i regionen.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att även om de värden som EU måste främja alltid måste förbli desamma kan EU:s intressen, liksom de befintliga förhållandena och möjligheterna i de fem länderna i regionen, variera kraftigt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att även om de värden som EU måste främja alltid måste förbli desamma kan EU:s intressen, liksom de befintliga förhållandena och möjligheterna i de fem länderna i regionen, variera kraftigt.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser tydliga mål och prioriteringar för EU:s förbindelser med vart och ett av dessa fem länder som bygger på den allmänna analysen av regionen och den allmänna katalogen över EU:s politiska mål i den antagna EU-strategin. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser tydliga mål och prioriteringar för EU:s förbindelser med vart och ett av dessa fem länder som bygger på den allmänna analysen av regionen och den allmänna katalogen över EU:s politiska mål i den antagna EU-strategin.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att det är viktig att EU främjar en rättvis och hållbar ekonomisk utveckling i regionen och att lokala initiativ till ekonomisk utveckling och reformer av bolagslagstiftningen stöds samt att hållbar utveckling leder till att fattigdomen utplånas. Parlamentet betonar att med hänsyn till den utmaning som terrorismen utgör att det är viktigt att samarbetet i säkerhetsfrågor förbättras. Strategier för att bekämpa radikalism och extremism får dock inte leda till att säkerhetsaspekter inkräktar på mänskliga rättigheter och god förvaltningssed och därmed motverkar sina egna syften. Parlamentet välkomnar att den politiska dialogen med länderna i Centralasien stärkts. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt främja god förvaltningssed, mänskliga rättigheter och demokrati samt utbildning och överväga att upprätta kontakter med alla slags religiösa samfund i Centralasien. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att människorättsfrågor väger lika tungt som EU:s handfasta inställning till frågor om energi, säkerhet och handel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att det är viktig att EU främjar en rättvis och hållbar ekonomisk utveckling i regionen och att lokala initiativ till ekonomisk utveckling och reformer av bolagslagstiftningen stöds samt att hållbar utveckling leder till att fattigdomen utplånas. Parlamentet betonar att med hänsyn till den utmaning som terrorismen utgör att det är viktigt att samarbetet i säkerhetsfrågor förbättras. Strategier för att bekämpa radikalism och extremism får dock inte leda till att säkerhetsaspekter inkräktar på mänskliga rättigheter och god förvaltningssed och därmed motverkar sina egna syften. Parlamentet välkomnar att den politiska dialogen med länderna i Centralasien stärkts. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt främja god förvaltningssed, mänskliga rättigheter och demokrati samt utbildning och överväga att upprätta kontakter med alla slags religiösa samfund i Centralasien. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att människorättsfrågor väger lika tungt som EU:s handfasta inställning till frågor om energi, säkerhet och handel.

| 5. | Europaparlamentet är övertygat om att vissa frågor endast kan tacklas effektivt genom regionala metoder som leder till regionala lösningar (till exempel bekämpning av terrorism, utrotande av fattigdom, bekämpning av narkotika, förvaltningen av vattenresurserna) vilket förutsätter ett förstärkt regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s institutioner att vid behov tillhandahålla tekniskt bistånd, framför allt genom att förmedla kunskap och agera som medlare genom att uppmuntra dialogen mellan länderna i Centralasien. Parlamentet påpekar dock att de centralasiatiska länderna befinner sig på olika utvecklingsnivåer och skiljer sig i stor utsträckning från varandra på de kulturella, politiska och ekonomiska områdena. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen och rådet försöker vinnlägga sig om lands- och regionspecifika infallsvinklar då de planerar framtida partnerskap och samarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är övertygat om att vissa frågor endast kan tacklas effektivt genom regionala metoder som leder till regionala lösningar (till exempel bekämpning av terrorism, utrotande av fattigdom, bekämpning av narkotika, förvaltningen av vattenresurserna) vilket förutsätter ett förstärkt regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s institutioner att vid behov tillhandahålla tekniskt bistånd, framför allt genom att förmedla kunskap och agera som medlare genom att uppmuntra dialogen mellan länderna i Centralasien. Parlamentet påpekar dock att de centralasiatiska länderna befinner sig på olika utvecklingsnivåer och skiljer sig i stor utsträckning från varandra på de kulturella, politiska och ekonomiska områdena. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen och rådet försöker vinnlägga sig om lands- och regionspecifika infallsvinklar då de planerar framtida partnerskap och samarbete.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en differentierad EU-politik gentemot länderna i regionen som framför allt baseras på människorättssituationen i varje land, respektive regerings respekt för sina OSSE-åtaganden, landets utvecklingsbehov, respektive regerings engagemang för att förbättra sina medborgares välbefinnande, landets nuvarande och potentiella betydelse för EU som handelspartner, samarbetet på energiområdet och andra områden, dialog om internationella frågor och utsikterna för att EU:s åtgärder – inklusive olika former av stödåtgärder – ska lyckas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser en differentierad EU-politik gentemot länderna i regionen som framför allt baseras på människorättssituationen i varje land, respektive regerings respekt för sina OSSE-åtaganden, landets utvecklingsbehov, respektive regerings engagemang för att förbättra sina medborgares välbefinnande, landets nuvarande och potentiella betydelse för EU som handelspartner, samarbetet på energiområdet och andra områden, dialog om internationella frågor och utsikterna för att EU:s åtgärder – inklusive olika former av stödåtgärder – ska lyckas.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av gränsöverskridande samarbete, framför allt för att detta innebär gemensamma ansträngningar för att bekämpa människo- och narkotikahandeln på ett effektivare sätt. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s institutioner att vid behov tillhandahålla tekniskt bistånd, framför allt genom att förmedla kunskap och agera som medlare genom att uppmuntra dialogen mellan länderna i Centralasien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av gränsöverskridande samarbete, framför allt för att detta innebär gemensamma ansträngningar för att bekämpa människo- och narkotikahandeln på ett effektivare sätt. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s institutioner att vid behov tillhandahålla tekniskt bistånd, framför allt genom att förmedla kunskap och agera som medlare genom att uppmuntra dialogen mellan länderna i Centralasien.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av konsekvens i EU:s politik i Centralasien och påminner därför om att strategin måste stämma överens med det europeiska samförståndet om utveckling. Parlamentet betonar även att allt bistånd som tillhandahålls inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete måste vara förenlig med dess övergripande mål, det vill säga att utrota fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar behovet av konsekvens i EU:s politik i Centralasien och påminner därför om att strategin måste stämma överens med det europeiska samförståndet om utveckling. Parlamentet betonar även att allt bistånd som tillhandahålls inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete måste vara förenlig med dess övergripande mål, det vill säga att utrota fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att fattigdomsutrotning beskrivs i strategins bilaga som huvudmålet för Europeiska gemenskapens bilaterala bistånd för perioden 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet i detalj om hur det bilaterala och regionala biståndet är kopplat till de enskilda millennieutvecklingsmålen samt om den budget som planeras för hälsovård och grundläggande utbildning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att fattigdomsutrotning beskrivs i strategins bilaga som huvudmålet för Europeiska gemenskapens bilaterala bistånd för perioden 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet i detalj om hur det bilaterala och regionala biståndet är kopplat till de enskilda millennieutvecklingsmålen samt om den budget som planeras för hälsovård och grundläggande utbildning.

| 10. | Europaparlamentet betonar att reformer inom den sociala sektorn och områdena hälsa, livsmedelsförsörjning och korruptionsbekämpning samt en klar inriktning på hållbar och rättvis ekonomisk utveckling är av avgörande betydelse för att säkerställa långsiktig stabilitet och säkerhet och för hållbart välstånd i länderna i Centralasien. Parlamentet anser därför att utvärdering av behoven på nationell och regional nivå erbjuder EU ett bra tillfälle att få ökad uppmärksamhet och skapa trovärdighet i en öppen dialog med samtliga aktörer vilket inkluderar det civila samhället, parlamenten och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att reformer inom den sociala sektorn och områdena hälsa, livsmedelsförsörjning och korruptionsbekämpning samt en klar inriktning på hållbar och rättvis ekonomisk utveckling är av avgörande betydelse för att säkerställa långsiktig stabilitet och säkerhet och för hållbart välstånd i länderna i Centralasien. Parlamentet anser därför att utvärdering av behoven på nationell och regional nivå erbjuder EU ett bra tillfälle att få ökad uppmärksamhet och skapa trovärdighet i en öppen dialog med samtliga aktörer vilket inkluderar det civila samhället, parlamenten och lokala myndigheter.

| 11. | Europaparlamentet anser att medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) representerar ett viktigt steg för den ekonomiska stabiliteten i regionen men att detta mål enbart kan uppnås genom att internationella normer för utländska investeringar respekteras och genom ett oberoende rättsväsende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) representerar ett viktigt steg för den ekonomiska stabiliteten i regionen men att detta mål enbart kan uppnås genom att internationella normer för utländska investeringar respekteras och genom ett oberoende rättsväsende.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en mer långtgående integrering av Centralasien i världens handelsmässiga och ekonomiska system, särskilt genom att de fyra länder i regionen som ännu inte är medlemmar i WTO ansluts till organisationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en mer långtgående integrering av Centralasien i världens handelsmässiga och ekonomiska system, särskilt genom att de fyra länder i regionen som ännu inte är medlemmar i WTO ansluts till organisationen.

| 13. | Europaparlamentet anser att följande åtgärder är väsentliga för den ekonomiska utvecklingen i länderna i regionen: en djupgående reform av bank- och försäkringssystemen, inrättande av ett effektivt organ för mikrokrediter och en bättre reglering och övervakning av bankverksamhet, privatisering av statliga banker och skapande av nationella finansmarknader som verkligen är konkurrensinriktade och öppna för utländska banker. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att följande åtgärder är väsentliga för den ekonomiska utvecklingen i länderna i regionen: en djupgående reform av bank- och försäkringssystemen, inrättande av ett effektivt organ för mikrokrediter och en bättre reglering och övervakning av bankverksamhet, privatisering av statliga banker och skapande av nationella finansmarknader som verkligen är konkurrensinriktade och öppna för utländska banker.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att låta Europeiska investeringsbanken (EIB) utvidga sina kreditmöjligheter till att även omfatta Centralasien, i samarbete med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som redan verkar i regionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att låta Europeiska investeringsbanken (EIB) utvidga sina kreditmöjligheter till att även omfatta Centralasien, i samarbete med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som redan verkar i regionen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på ett konsekvent sätt använda alla tillgängliga instrument – dvs. allt från politisk dialog och gemenskapspolitik (särskilt inom handel, utveckling, konkurrens, forskning och miljö) till stöd och lån, inbegripet lån beviljade av EIB, EBRD och andra internationella finansinstitut – för att påskynda genomförandet av dessa projekt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på ett konsekvent sätt använda alla tillgängliga instrument – dvs. allt från politisk dialog och gemenskapspolitik (särskilt inom handel, utveckling, konkurrens, forskning och miljö) till stöd och lån, inbegripet lån beviljade av EIB, EBRD och andra internationella finansinstitut – för att påskynda genomförandet av dessa projekt.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar länderna i regionen att tillhandahålla bättre skydd för direkta utlandsinvesteringar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar länderna i regionen att tillhandahålla bättre skydd för direkta utlandsinvesteringar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla möjliga åtgärder för att göra det lättare för länderna i Centralasien att utnyttja EU:s allmänna preferenssystem och att främja utvecklingen av den interregionala handeln. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla möjliga åtgärder för att göra det lättare för länderna i Centralasien att utnyttja EU:s allmänna preferenssystem och att främja utvecklingen av den interregionala handeln.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ge länderna i regionen kvalificerat teknisk ekonomiskt och administrativt bistånd i syfte att stärka de lokala offentliga strukturerna, skapa ett effektivare och mer diversifierat ekonomiskt nätverk samt bättre möjligheter för lokala produkter att tränga in på de utländska marknaderna, särskilt på EU:s marknad. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ge länderna i regionen kvalificerat teknisk ekonomiskt och administrativt bistånd i syfte att stärka de lokala offentliga strukturerna, skapa ett effektivare och mer diversifierat ekonomiskt nätverk samt bättre möjligheter för lokala produkter att tränga in på de utländska marknaderna, särskilt på EU:s marknad.

| 19. | Europaparlamentet anser att strategin inte är tillräckligt ambitiös när det gäller bilateralt samarbete om mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att strategin inte är tillräckligt ambitiös när det gäller bilateralt samarbete om mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering.

| 20. | När EU bedömer människorättssituationen anser Europaparlamentet att det särskilt bör undersökas om det finns – eller inte finns – ett trovärdigt åtagande från respektive regeringens sida om att förbättra situationen, med fokus på konkreta resultat, klimatet för människorättsaktivister och graden av samarbete med FN:s särskilda rapportörer och mekanismer, samt med andra relevanta internationella aktörer. |
| --- | --- |

20.

När EU bedömer människorättssituationen anser Europaparlamentet att det särskilt bör undersökas om det finns – eller inte finns – ett trovärdigt åtagande från respektive regeringens sida om att förbättra situationen, med fokus på konkreta resultat, klimatet för människorättsaktivister och graden av samarbete med FN:s särskilda rapportörer och mekanismer, samt med andra relevanta internationella aktörer.

| 21. | För att göra demokrati, god samhällsstyrning, rättstatsprincipen och mänskliga rättigheter till en väsentlig del av strategin för Centralasien uppmanar Europaparlamentet i detta sammanhang rådet och kommissionen att inta en fast och enad ståndpunkt i frågor som rör mänskliga rättigheter och fastställa tydliga riktmärken, indikatorer och mål på dessa områden, i samråd med de centralasiatiska partnerländerna, vilket har gjorts på andra samarbetsområden. EU uppmanar rådet och kommissionen att fästa särskild vikt vid frigivandet av politiska fångar och mediernas oberoende. |
| --- | --- |

21.

För att göra demokrati, god samhällsstyrning, rättstatsprincipen och mänskliga rättigheter till en väsentlig del av strategin för Centralasien uppmanar Europaparlamentet i detta sammanhang rådet och kommissionen att inta en fast och enad ståndpunkt i frågor som rör mänskliga rättigheter och fastställa tydliga riktmärken, indikatorer och mål på dessa områden, i samråd med de centralasiatiska partnerländerna, vilket har gjorts på andra samarbetsområden. EU uppmanar rådet och kommissionen att fästa särskild vikt vid frigivandet av politiska fångar och mediernas oberoende.

| 22. | Europaparlamentet fördömer att människorättsaktivister förföljs i Uzbekistan och Turkmenistan. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra allt de kan för att skydda dessa människors verksamhet och fysiska integritet och uppmanar de berörda regeringarna att omedelbart frige alla människorättsaktivister som sitter fängslade eller har tvångsintagits på psykiatriska kliniker av politiska skäl. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fördömer att människorättsaktivister förföljs i Uzbekistan och Turkmenistan. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra allt de kan för att skydda dessa människors verksamhet och fysiska integritet och uppmanar de berörda regeringarna att omedelbart frige alla människorättsaktivister som sitter fängslade eller har tvångsintagits på psykiatriska kliniker av politiska skäl.

| 23. | Europaparlamentet betonar att EU:s kontakt med säkerhetsstrukturer eller EU:s stöd till säkerhetssamarbete med stater som utövar kraftigt förtryck bör vara så litet som möjligt och att alla sådana kontakter bör ske öppet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att EU:s kontakt med säkerhetsstrukturer eller EU:s stöd till säkerhetssamarbete med stater som utövar kraftigt förtryck bör vara så litet som möjligt och att alla sådana kontakter bör ske öppet.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt stödja reformer och förbättringar av rättsväsendet i regionen för att öka rättväsendets oberoende och effektivitet, inbegripet när det gäller korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt stödja reformer och förbättringar av rättsväsendet i regionen för att öka rättväsendets oberoende och effektivitet, inbegripet när det gäller korruptionsbekämpning.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla ett nära samarbete med länderna i Centralasien när det gäller reformer av utbildningsväsendet och uppmuntra dessa länder till en reformering av bostadsregistreringssystemet (genom vilket enskilda personer erhåller en bosättningsregistreringsstämpel i passet vid registrering som medborgare) genom att göra åtskillnad mellan å ena sidan medborgares civila och sociala rättigheter och å andra sidan egendomsordningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla ett nära samarbete med länderna i Centralasien när det gäller reformer av utbildningsväsendet och uppmuntra dessa länder till en reformering av bostadsregistreringssystemet (genom vilket enskilda personer erhåller en bosättningsregistreringsstämpel i passet vid registrering som medborgare) genom att göra åtskillnad mellan å ena sidan medborgares civila och sociala rättigheter och å andra sidan egendomsordningen.

| 26. | Europaparlamentet anser att utveckling av och stöd till ett verkligt civilt samhälle är en förutsättning för alla framsteg. Parlamentet beklagar att icke-statliga organisationer har svårt att verka i vissa av länderna i Centralasien och att deras verksamhet konstant hindras av regeringarna. Parlamentet betonar att EU måste forstsätta att stödja det civila samhället både genom finansiellt stöd och genom att skapa större uppmärksamhet (via forum och samråd), vilket skulle bidra till att bygga upp en aktiv demokrati. Parlamentet anser att EU bör betrakta det civila samhället som en partner som bidrar till att skapa hållbara samhällen, social stabilitet och främjar EU:s värden och normer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att utveckling av och stöd till ett verkligt civilt samhälle är en förutsättning för alla framsteg. Parlamentet beklagar att icke-statliga organisationer har svårt att verka i vissa av länderna i Centralasien och att deras verksamhet konstant hindras av regeringarna. Parlamentet betonar att EU måste forstsätta att stödja det civila samhället både genom finansiellt stöd och genom att skapa större uppmärksamhet (via forum och samråd), vilket skulle bidra till att bygga upp en aktiv demokrati. Parlamentet anser att EU bör betrakta det civila samhället som en partner som bidrar till att skapa hållbara samhällen, social stabilitet och främjar EU:s värden och normer.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s politik gentemot Centralasien bör basera sig på grundliga debatter och diskussioner med alla aktörer. Parlamentet uppmanar därför EU att delta i en omfattande politisk dialog med parlamenten, det civila samhället och de lokala myndigheterna vid genomförandet och övervakningen av strategin och programmen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s politik gentemot Centralasien bör basera sig på grundliga debatter och diskussioner med alla aktörer. Parlamentet uppmanar därför EU att delta i en omfattande politisk dialog med parlamenten, det civila samhället och de lokala myndigheterna vid genomförandet och övervakningen av strategin och programmen.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar de utbredda övergreppen mot kvinnor i ett antal regioner i Centralasien (till exempel tvångsäktenskap, människohandel för sexuellt utnyttjande, våldtäkt etc.) och uppmanar regeringarna i de centralasiatiska länderna att tillämpa gällande lagstiftning för att skydda kvinnors rättigheter och kommissionen att inkludera relevanta åtgärder i stödprogrammen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmärksammar de utbredda övergreppen mot kvinnor i ett antal regioner i Centralasien (till exempel tvångsäktenskap, människohandel för sexuellt utnyttjande, våldtäkt etc.) och uppmanar regeringarna i de centralasiatiska länderna att tillämpa gällande lagstiftning för att skydda kvinnors rättigheter och kommissionen att inkludera relevanta åtgärder i stödprogrammen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Centralasien att skärpa befintlig lagstiftning för att skydda kvinnors rättigheter och att förbättra sitt genomförande av dessa lagar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att även fortsättningsvis stödja projekt för mänskliga rättigheter och demokratifrågor som relaterar till kvinnors specifika roll. Parlamentet uppmanar med kraft EU att ge sitt fulla stöd till genomförandet av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och att använda den som ett riktmärke för ett fördjupat samarbete. Det poängterar att kvinnornas svåra situation förvärras i många delar av Centralasien på grund av ojämlik tillgång till utbildning, hälsovård och sysselsättning och betonar att det tredje millenniemålet som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och stärka kvinnornas ställning bör prioriteras och utgöra ett riktmärke för EU:s verksamhet på detta område. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Centralasien att skärpa befintlig lagstiftning för att skydda kvinnors rättigheter och att förbättra sitt genomförande av dessa lagar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att även fortsättningsvis stödja projekt för mänskliga rättigheter och demokratifrågor som relaterar till kvinnors specifika roll. Parlamentet uppmanar med kraft EU att ge sitt fulla stöd till genomförandet av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och att använda den som ett riktmärke för ett fördjupat samarbete. Det poängterar att kvinnornas svåra situation förvärras i många delar av Centralasien på grund av ojämlik tillgång till utbildning, hälsovård och sysselsättning och betonar att det tredje millenniemålet som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och stärka kvinnornas ställning bör prioriteras och utgöra ett riktmärke för EU:s verksamhet på detta område.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar stödet för att genomföra Internationella arbetsorganisationens normer och konventioner om anständigt arbete samt betonar att dessa normer måste spela en viktig roll när det gäller ekonomiskt samarbete, investeringar och handelsförbindelser. Parlamentet konstaterar att barnarbete fortfarande är skäl för allvarlig oro, särskilt i Tadzjikistan och Uzbekistan, och betonar behovet av stöd för att genomföra FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar stödet för att genomföra Internationella arbetsorganisationens normer och konventioner om anständigt arbete samt betonar att dessa normer måste spela en viktig roll när det gäller ekonomiskt samarbete, investeringar och handelsförbindelser. Parlamentet konstaterar att barnarbete fortfarande är skäl för allvarlig oro, särskilt i Tadzjikistan och Uzbekistan, och betonar behovet av stöd för att genomföra FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar det utbredda utnyttjandet av barnarbete i flera centralasiatiska stater, särskilt i samband med bomullsskörd, tobaksodling, kolgruvearbete och inom hantverkssektorn. Parlamentet uppmanar de respektive regeringarna att mer effektivt genomföra befintliga åtgärder för att bekämpa detta och utforma en konsekvent nationell politik avseende barnarbete samt fullt ut stödja och delta i olika projekt för avskaffande av barnarbete som dragits i gång av internationella organisationer och icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett specialprogram inom detta område inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmärksammar det utbredda utnyttjandet av barnarbete i flera centralasiatiska stater, särskilt i samband med bomullsskörd, tobaksodling, kolgruvearbete och inom hantverkssektorn. Parlamentet uppmanar de respektive regeringarna att mer effektivt genomföra befintliga åtgärder för att bekämpa detta och utforma en konsekvent nationell politik avseende barnarbete samt fullt ut stödja och delta i olika projekt för avskaffande av barnarbete som dragits i gång av internationella organisationer och icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett specialprogram inom detta område inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utveckla ett aktivt samarbete i migrationsfrågor som leder till att de underliggande orsakerna till migrationen åtgärdas genom särskilda lokala ekonomiska utvecklingsprogram som till exempel tar itu med avsaknaden av ekonomiska perspektiv på landsbygden för att stävja tilltagande fattigdom i tätorterna som följer av detta. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utveckla ett aktivt samarbete i migrationsfrågor som leder till att de underliggande orsakerna till migrationen åtgärdas genom särskilda lokala ekonomiska utvecklingsprogram som till exempel tar itu med avsaknaden av ekonomiska perspektiv på landsbygden för att stävja tilltagande fattigdom i tätorterna som följer av detta.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fullt ut dra nytta av sina erfarenheter och tillämpa bästa praxis för att främja skyddet av de mänskliga rättigheterna för migranter, framför allt asylsökande och flyktingar. Parlamentet fördömer att regeringarna i länderna i Centralasien tvångsutlämnar asylsökande, framför allt uzbekiska flyktingar, och uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta med Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCHR) för att försvara och stödja politiska flyktingar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fullt ut dra nytta av sina erfarenheter och tillämpa bästa praxis för att främja skyddet av de mänskliga rättigheterna för migranter, framför allt asylsökande och flyktingar. Parlamentet fördömer att regeringarna i länderna i Centralasien tvångsutlämnar asylsökande, framför allt uzbekiska flyktingar, och uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta med Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCHR) för att försvara och stödja politiska flyktingar.

| 34. | Europaparlamentet uppmärksammar att ett stort antal uigurer på Kinas begäran har utlämnats från Centralasien till Kina. Detta speglar Kinas ökade tryck på regeringarna i regionen, och konstaterar att flyktingar löper stor risk att utsättas för allvarliga kränkningar av sina mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmärksammar att ett stort antal uigurer på Kinas begäran har utlämnats från Centralasien till Kina. Detta speglar Kinas ökade tryck på regeringarna i regionen, och konstaterar att flyktingar löper stor risk att utsättas för allvarliga kränkningar av sina mänskliga rättigheter.

| 35. | Med tanke på det starkt växande antalet infektionssjukdomar i regionen, t.ex. hiv, anser Europaparlamentet att hälsa och en reformering av den offentliga hälsosektorn bör utgöra en av de viktigaste prioriteringarna för givarsamfundet, inklusive kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Med tanke på det starkt växande antalet infektionssjukdomar i regionen, t.ex. hiv, anser Europaparlamentet att hälsa och en reformering av den offentliga hälsosektorn bör utgöra en av de viktigaste prioriteringarna för givarsamfundet, inklusive kommissionen.

| 36. | Europaparlamentet förordar med eftertryck att EU stöder utbildning och fortbildning och därigenom erbjuder studenter från Centralasien större möjligheter till att studera inom EU och upprättar utbyten med studenter från universitet i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet förordar med eftertryck att EU stöder utbildning och fortbildning och därigenom erbjuder studenter från Centralasien större möjligheter till att studera inom EU och upprättar utbyten med studenter från universitet i EU:s medlemsstater.

| 37. | Europaparlamentet uppmärksammar den geopolitiska situationen i Centralasien och det tilltagande intresset för detta område från andra ekonomiska makter som Ryssland, Förenta staterna, Kina och Turkiet. Parlamentet anser därför att ett nära samarbete med dessa länder när det gäller Centralasien är av största betydelse på områden där det finns sammanfallande intressen utan att därför göra avkall på de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att hitta sätt att förbättra samordningen av enskilda EU-medlemsstaters åtgärder och politik i regionen samt mellan EU och andra intresserade stater. Parlamentet betonar i detta sammanhang Turkiets avgörande roll i Centralasien i dess egenskap av EU-kandidatland och uppmanar rådet och kommissionen att på bästa sätt utnyttja Turkiets historiska, ekonomiska och kulturella band till vissa länder i regionen och till fullo göra detta EU-kandidatland delaktigt i utarbetandet och genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmärksammar den geopolitiska situationen i Centralasien och det tilltagande intresset för detta område från andra ekonomiska makter som Ryssland, Förenta staterna, Kina och Turkiet. Parlamentet anser därför att ett nära samarbete med dessa länder när det gäller Centralasien är av största betydelse på områden där det finns sammanfallande intressen utan att därför göra avkall på de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att hitta sätt att förbättra samordningen av enskilda EU-medlemsstaters åtgärder och politik i regionen samt mellan EU och andra intresserade stater. Parlamentet betonar i detta sammanhang Turkiets avgörande roll i Centralasien i dess egenskap av EU-kandidatland och uppmanar rådet och kommissionen att på bästa sätt utnyttja Turkiets historiska, ekonomiska och kulturella band till vissa länder i regionen och till fullo göra detta EU-kandidatland delaktigt i utarbetandet och genomförandet av strategin.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ytterligare utveckla det interregionala samarbetet, särskilt när det gäller länderna i Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ytterligare utveckla det interregionala samarbetet, särskilt när det gäller länderna i Svartahavsområdet.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att rådets strategi för Centralasien inte inbegriper Mongoliet bland de länder som kollektivt betecknas som Centralasien (Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan), särskilt med tanke på de avsevärda framsteg som Mongoliet gjort när det gäller att inom regionen bygga upp en stat baserad på demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att söka en lösning på EU-nivå och att förbereda ett uttalande om Mongoliets utveckling. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar att rådets strategi för Centralasien inte inbegriper Mongoliet bland de länder som kollektivt betecknas som Centralasien (Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan), särskilt med tanke på de avsevärda framsteg som Mongoliet gjort när det gäller att inom regionen bygga upp en stat baserad på demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att söka en lösning på EU-nivå och att förbereda ett uttalande om Mongoliets utveckling.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att se till att alla samhällssektorer i vart och ett av länderna inbegrips i den politiska dialogen och i partnerskapet med EU och att ett större antal aktörer involveras i denna strategi, framför allt parlamenten och det civila samhället. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att se till att alla samhällssektorer i vart och ett av länderna inbegrips i den politiska dialogen och i partnerskapet med EU och att ett större antal aktörer involveras i denna strategi, framför allt parlamenten och det civila samhället.

| 41. | Parlamentet välkomnar utnämningen av Pierre Morel som EU:s särskilde representant för Centralasien och uppmanar rådet att stärka Morels mandat och se till att hans roll definieras bättre, bland annat för att han ska kunna bidra till en bättre samordning av medlemsstaternas politik i regionen. |
| --- | --- |

41.

Parlamentet välkomnar utnämningen av Pierre Morel som EU:s särskilde representant för Centralasien och uppmanar rådet att stärka Morels mandat och se till att hans roll definieras bättre, bland annat för att han ska kunna bidra till en bättre samordning av medlemsstaternas politik i regionen.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan ytterligare dröjsmål fortsätta sitt arbete med att inrätta fullständiga delegationer i alla de länder i Centralasien där omständigheterna gör detta möjligt, eftersom fullständig närvaro på fältet är en förutsättning för effektiva EU-åtgärder. Parlamentet noterar planerna på att inrätta en fullständig delegation i Bishek och Dusjanbe 2008. Detta kommer att på ett avgörande sätt öka EU:s närvaro i Kirgizistan och Tadzjikistan och bör leda till att samarbetet stärks. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan ytterligare dröjsmål fortsätta sitt arbete med att inrätta fullständiga delegationer i alla de länder i Centralasien där omständigheterna gör detta möjligt, eftersom fullständig närvaro på fältet är en förutsättning för effektiva EU-åtgärder. Parlamentet noterar planerna på att inrätta en fullständig delegation i Bishek och Dusjanbe 2008. Detta kommer att på ett avgörande sätt öka EU:s närvaro i Kirgizistan och Tadzjikistan och bör leda till att samarbetet stärks.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att i juni 2008 och därefter vartannat år se över hur genomförandet av strategin har lyckats. Parlamentet anser att denna översyn är ett lämpligt tillfälle att ännu närmare koppla strategin för Centralasien till den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att i juni 2008 och därefter vartannat år se över hur genomförandet av strategin har lyckats. Parlamentet anser att denna översyn är ett lämpligt tillfälle att ännu närmare koppla strategin för Centralasien till den europeiska grannskapspolitiken.

Kazakstan

| 44. | Europaparlamentet betonar att Kazakstan är en viktig allierad och strategisk partner i kampen mot internationell terrorism, narkotikahandel och religiös extremism. Parlamentet erkänner att Kazakstan har en tradition när det gäller att främja harmoniska relationer mellan raser och religioner och är ett land där det finns över 100 olika etniska grupper och 45 olika religioner. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att även i framtiden ge prioriterat stöd till Kazakstans regering och landets civila samhälle för att befästa rättstaten och främja demokratiska val i framtiden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att Kazakstan är en viktig allierad och strategisk partner i kampen mot internationell terrorism, narkotikahandel och religiös extremism. Parlamentet erkänner att Kazakstan har en tradition när det gäller att främja harmoniska relationer mellan raser och religioner och är ett land där det finns över 100 olika etniska grupper och 45 olika religioner. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att även i framtiden ge prioriterat stöd till Kazakstans regering och landets civila samhälle för att befästa rättstaten och främja demokratiska val i framtiden.

| 45. | Europaparlamentet betonar att Kazakstan är EU:s främsta handelspartner i Centralasien och att landet därmed har betydelse för EU:s energihandel. Parlamentet erinrar om att det har undertecknats ett samförståndsavtal som är inriktat på att främja samarbete med EU i syfte att förbättra energisäkerheten och öka industrisamarbetet. Detta samförståndsavtal har, med tanke på att Kazakstan har världens tredje största urantillgångar, kompletterats med ett avtal om energisamarbete och en förklaring om fredlig användning av kärnenergi mellan Euratom och Republiken Kazakstans regering. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att Kazakstan är EU:s främsta handelspartner i Centralasien och att landet därmed har betydelse för EU:s energihandel. Parlamentet erinrar om att det har undertecknats ett samförståndsavtal som är inriktat på att främja samarbete med EU i syfte att förbättra energisäkerheten och öka industrisamarbetet. Detta samförståndsavtal har, med tanke på att Kazakstan har världens tredje största urantillgångar, kompletterats med ett avtal om energisamarbete och en förklaring om fredlig användning av kärnenergi mellan Euratom och Republiken Kazakstans regering.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans önskan att stärka samarbetet med EU och anser att starkare politiska och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kazakstan är av ömsesidig betydelse. Parlamentet anser att EU även fortsättningsvis bör engagera sig positivt för Kazakstan men betonar att förbindelserna mellan EU och Kazakstan inte kan särkopplas från Kazakstans ansträngningar att leva upp till sina internationella och OSSE-åligganden när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokrati. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar Kazakstans önskan att stärka samarbetet med EU och anser att starkare politiska och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kazakstan är av ömsesidig betydelse. Parlamentet anser att EU även fortsättningsvis bör engagera sig positivt för Kazakstan men betonar att förbindelserna mellan EU och Kazakstan inte kan särkopplas från Kazakstans ansträngningar att leva upp till sina internationella och OSSE-åligganden när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokrati.

| 47. | Europaparlamentet betonar att det senaste parlamentsvalet, som hölls den 18 augusti 2007, trots vissa förbättringar inte uppfyllde OSSE:s och internationella standarder. Parlamentet anser att det är oroväckande att samtliga platser i parlamentet besatts av det styrande presidentvänliga partiet vilket kan leda till att president Nursultan Nazarbajev och dennes anhängare får en maktmonopolställning. Parlamentet uppmanar Kazakstans regering att upphäva alla oproportionerliga hinder för registrering av nya politiska partier, exempelvis det orimliga antalet medlemmar (50 000) som krävs för att bilda ett politiskt parti. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att det senaste parlamentsvalet, som hölls den 18 augusti 2007, trots vissa förbättringar inte uppfyllde OSSE:s och internationella standarder. Parlamentet anser att det är oroväckande att samtliga platser i parlamentet besatts av det styrande presidentvänliga partiet vilket kan leda till att president Nursultan Nazarbajev och dennes anhängare får en maktmonopolställning. Parlamentet uppmanar Kazakstans regering att upphäva alla oproportionerliga hinder för registrering av nya politiska partier, exempelvis det orimliga antalet medlemmar (50 000) som krävs för att bilda ett politiskt parti.

| 48. | Europaparlamentet stöder beslutet att låta Kazakstan överta ordförandeskapet i OSSE 2010, något som möjliggörs av Kazakstans löften om att försvara det nuvarande mandatet för ODIHR samt att demokratisera och liberalisera det politiska systemet i Kazakstan. I förbindelse med det senare noterar parlamentet löftena om att lätta på kraven för registrering av såväl politiska partier som medieföretag och om att ändra vallagen, vilket allt och i sin helhet ska ske under 2008, samt löftena om att ändra medielagstiftningen på ett sätt som återspeglar OSSE:s rekommendationer samt om att minska på det straffrättsliga ansvaret för ärekränkning. Parlamentet välkomnar den nära koppling som Kazakstan själv ser mellan de här frågorna och dess kommande ordförandeskap i OSSE och ser fram emot att dessa reformlöften omsätts i konkreta åtgärder, i tid och på ett övertygande sätt. Parlamentet uppmuntrar med kraft Kazakstan att greppa denna chans att ta ett beslutsamt steg framåt, mot ett fullständigt demokratiskt system och därigenom förbereda ett – i sann mening – framgångsrikt ordförandeskap i OSSE. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder beslutet att låta Kazakstan överta ordförandeskapet i OSSE 2010, något som möjliggörs av Kazakstans löften om att försvara det nuvarande mandatet för ODIHR samt att demokratisera och liberalisera det politiska systemet i Kazakstan. I förbindelse med det senare noterar parlamentet löftena om att lätta på kraven för registrering av såväl politiska partier som medieföretag och om att ändra vallagen, vilket allt och i sin helhet ska ske under 2008, samt löftena om att ändra medielagstiftningen på ett sätt som återspeglar OSSE:s rekommendationer samt om att minska på det straffrättsliga ansvaret för ärekränkning. Parlamentet välkomnar den nära koppling som Kazakstan själv ser mellan de här frågorna och dess kommande ordförandeskap i OSSE och ser fram emot att dessa reformlöften omsätts i konkreta åtgärder, i tid och på ett övertygande sätt. Parlamentet uppmuntrar med kraft Kazakstan att greppa denna chans att ta ett beslutsamt steg framåt, mot ett fullständigt demokratiskt system och därigenom förbereda ett – i sann mening – framgångsrikt ordförandeskap i OSSE.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att stärka utvecklingen av ett system med demokratiska institutioner och påminner om de ständiga framsteg som har gjorts sedan Kazakstan förklarade sig självständigt 1991. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att stärka utvecklingen av ett system med demokratiska institutioner och påminner om de ständiga framsteg som har gjorts sedan Kazakstan förklarade sig självständigt 1991.

| 50. | Europaparlamentet poängterar att det inte finns någon verklig tryckfrihet och känner oro över att presidenten kontrollerar viktiga medier och att journalister som tillhör oppositionen förföljs. Parlamentet uttrycker oro över att förslaget till ny medielagstiftning, som innebär att journalister kan ställas till svars för att sprida nedvärderande uppgifter och medför ökade möjligheter till att väcka åtal för förtal och ärekränkning, kan åberopas mot journalister som publicerar uppgifter om offentliga personers privatliv. Parlamentet konstaterat att nuvarande lagstiftning redan tillhandahåller ett fullgott skydd mot journalister som agerar oetiskt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet poängterar att det inte finns någon verklig tryckfrihet och känner oro över att presidenten kontrollerar viktiga medier och att journalister som tillhör oppositionen förföljs. Parlamentet uttrycker oro över att förslaget till ny medielagstiftning, som innebär att journalister kan ställas till svars för att sprida nedvärderande uppgifter och medför ökade möjligheter till att väcka åtal för förtal och ärekränkning, kan åberopas mot journalister som publicerar uppgifter om offentliga personers privatliv. Parlamentet konstaterat att nuvarande lagstiftning redan tillhandahåller ett fullgott skydd mot journalister som agerar oetiskt.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar att Kazakstan undertecknat det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (FN:s konvention mot tortyr) och uppmanar till att det snabbt ska ratificeras och genomföras. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar att Kazakstan undertecknat det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (FN:s konvention mot tortyr) och uppmanar till att det snabbt ska ratificeras och genomföras.

Kirgizistan

| 52. | Europaparlamentet anser att man bör göra allt man kan för att stärka och stödja de bräckliga demokratiska institutionerna i Kirgizistan. Parlamentet anser att detta land skulle kunna bli ett föredöme för de övriga länderna i Centralasien när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sitt stöd till detta land för att se till att det förbinder sig att genomföra och att det verkligen genomför de utlovade reformerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att man bör göra allt man kan för att stärka och stödja de bräckliga demokratiska institutionerna i Kirgizistan. Parlamentet anser att detta land skulle kunna bli ett föredöme för de övriga länderna i Centralasien när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sitt stöd till detta land för att se till att det förbinder sig att genomföra och att det verkligen genomför de utlovade reformerna.

| 53. | Europaparlamentet stöder starkt Kirgizistans framsteg när det gäller tryck- och mediefrihet samt politikernas och civilsamhällets insatser för att anta en grundlagsreform. Parlamentet uppmanar den kirgisiska regeringen att säkerställa landets journalister säkerhet, genomföra de utlovade reformerna inom medier och korruptionsbekämpning och göra större framsteg när det gäller politisk och budgetmässig decentralisering. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet stöder starkt Kirgizistans framsteg när det gäller tryck- och mediefrihet samt politikernas och civilsamhällets insatser för att anta en grundlagsreform. Parlamentet uppmanar den kirgisiska regeringen att säkerställa landets journalister säkerhet, genomföra de utlovade reformerna inom medier och korruptionsbekämpning och göra större framsteg när det gäller politisk och budgetmässig decentralisering.

| 54. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det nya förslaget till grundlag, som var föremål för en folkomröstning den 21 oktober 2007, på ett märkbart sätt kan ändra maktbalansen. Parlamentet uttrycker i detta hänseende sin oro över att myndigheterna i Kirgizistan inte inlett någon omfattande offentlig debatt om denna känsliga fråga för att låta alla delar av det kirgisiska samhället delta. Parlamentet uppmanar med kraft de kirgisiska myndigheterna att skydda och garantera en lämplig maktfördelning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det nya förslaget till grundlag, som var föremål för en folkomröstning den 21 oktober 2007, på ett märkbart sätt kan ändra maktbalansen. Parlamentet uttrycker i detta hänseende sin oro över att myndigheterna i Kirgizistan inte inlett någon omfattande offentlig debatt om denna känsliga fråga för att låta alla delar av det kirgisiska samhället delta. Parlamentet uppmanar med kraft de kirgisiska myndigheterna att skydda och garantera en lämplig maktfördelning.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att parlamentsvalet som hölls i förtid den 16 december 2007 inte uppfyllde en rad OSSE-förpliktelser. Parlamentet understryker att valet överlag, enligt OSSE, blev en förlorad möjlighet och ett steg tillbaka i jämförelse med valet 2005 och att det inte lyckades leva upp till allmänhetens förväntningar om en konsolidering av valprocessen. Särskilt oroväckande är den dubbla tröskelmekanismen som utestängde det starkaste oppositionspartiet från det nya parlamentet och på det sättet gav president Bakiyevs parti en överväldigande majoritet. Parlamentet uppmanar de kirgisiska myndigheterna att i detta sammanhang vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att återupprätta en fullfjädrad pluralism. Parlamentet beklagar polisens kraftåtgärder mot och gripande av frivillig- och människorättsaktivister som fredligt demonstrerat mot den misslyckade valprocessen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att parlamentsvalet som hölls i förtid den 16 december 2007 inte uppfyllde en rad OSSE-förpliktelser. Parlamentet understryker att valet överlag, enligt OSSE, blev en förlorad möjlighet och ett steg tillbaka i jämförelse med valet 2005 och att det inte lyckades leva upp till allmänhetens förväntningar om en konsolidering av valprocessen. Särskilt oroväckande är den dubbla tröskelmekanismen som utestängde det starkaste oppositionspartiet från det nya parlamentet och på det sättet gav president Bakiyevs parti en överväldigande majoritet. Parlamentet uppmanar de kirgisiska myndigheterna att i detta sammanhang vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att återupprätta en fullfjädrad pluralism. Parlamentet beklagar polisens kraftåtgärder mot och gripande av frivillig- och människorättsaktivister som fredligt demonstrerat mot den misslyckade valprocessen.

Tadzjikistan

| 56. | Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen av ett flerparti- och maktfördelningssystem i Tadzjikistan efter det att inbördeskriget upphörde 1997 men konstaterar att Tadzjikistan har haft en vacklande stabilitet sedan dess, med en president som, trots att han uppenbarligen har folkligt stöd, systematiskt har slagit ned all opposition och infört sträng kontroll över tryckta medier och radio- och tv-sändningar. Parlamentet beklagar att det inte finns något verkligt civilsamhälle i landet, vilket kommer att försvåra framtida demokratisk utveckling, och betonar behovet av fler betydande reformer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende till att alla åtgärder som behövs för att respektera FN:s konvention mot tortyr vidtas, särskilt genom att ställa tjänstemän som är ansvariga för förnedrande behandling eller misshandel inför rätta, och kräver också att dödsstraffet avskaffas. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen av ett flerparti- och maktfördelningssystem i Tadzjikistan efter det att inbördeskriget upphörde 1997 men konstaterar att Tadzjikistan har haft en vacklande stabilitet sedan dess, med en president som, trots att han uppenbarligen har folkligt stöd, systematiskt har slagit ned all opposition och infört sträng kontroll över tryckta medier och radio- och tv-sändningar. Parlamentet beklagar att det inte finns något verkligt civilsamhälle i landet, vilket kommer att försvåra framtida demokratisk utveckling, och betonar behovet av fler betydande reformer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende till att alla åtgärder som behövs för att respektera FN:s konvention mot tortyr vidtas, särskilt genom att ställa tjänstemän som är ansvariga för förnedrande behandling eller misshandel inför rätta, och kräver också att dödsstraffet avskaffas.

| 57. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det nya förslaget till religionslag som, om den antas, kommer att innehålla restriktiva bestämmelser när det gäller religiösa samfunds rättsstatus, särskilt icke-muslimska samfunds rättsstatus. Parlamentet konstaterar att många bestämmelser i denna lag strider mot Tadzjikistans grundlag och internationella normer som Tadzjikistan har anslutit sig till. Parlamentet uttrycker även sin oro över att ledare för moskéer kommer att behöva genomgå religionsprov i Tadzjikistan och uppmanar den tadzjikiska regeringen att respektera religiösa minoriteters tro och existens. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över det nya förslaget till religionslag som, om den antas, kommer att innehålla restriktiva bestämmelser när det gäller religiösa samfunds rättsstatus, särskilt icke-muslimska samfunds rättsstatus. Parlamentet konstaterar att många bestämmelser i denna lag strider mot Tadzjikistans grundlag och internationella normer som Tadzjikistan har anslutit sig till. Parlamentet uttrycker även sin oro över att ledare för moskéer kommer att behöva genomgå religionsprov i Tadzjikistan och uppmanar den tadzjikiska regeringen att respektera religiösa minoriteters tro och existens.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att Tadzjikistan, som saknar naturresurser som olja och gas, är ett av de 20 fattigaste länderna i världen, och att det finns allvarliga farhågor om att kvinnor och barn utnyttjas i stor omfattning i Tadzjikistan och Uzbekistan för att upprätthålla vad som i praktiken är en bomullsmonokultur. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar att Tadzjikistan, som saknar naturresurser som olja och gas, är ett av de 20 fattigaste länderna i världen, och att det finns allvarliga farhågor om att kvinnor och barn utnyttjas i stor omfattning i Tadzjikistan och Uzbekistan för att upprätthålla vad som i praktiken är en bomullsmonokultur.

| 59. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat partnerskaps- och samarbetsavtalet med Tadzjikistan att göra detta så snart som möjligt, eftersom onödiga förseningar skulle kunna skicka avskräckande och negativa signaler till Tadzjikistan. Parlamentet har självt som mål att inom en snar framtid godkänna partnerskaps- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat partnerskaps- och samarbetsavtalet med Tadzjikistan att göra detta så snart som möjligt, eftersom onödiga förseningar skulle kunna skicka avskräckande och negativa signaler till Tadzjikistan. Parlamentet har självt som mål att inom en snar framtid godkänna partnerskaps- och samarbetsavtalet.

| 60. | Europaparlamentet uppmärksammar att det finns odetonerade klusterbomber i Tadzjikistan. Parlamentet kräver ökade ekonomiska resurser för att röja undan dessa bomber och betonar behovet av ett internationellt fördrag som förbjuder klusterbomber. Parlamentet fäster också uppmärksamhet vid förekomsten av minfält vid gränserna till Afghanistan och Uzbekistan. Parlamentet uppmanar de uzbekiska myndigheterna att samarbeta fullt ut i arbetet för att identifiera minfälten, och uppmanar kommissionen att stödja de nödvändiga minröjningsprogrammen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmärksammar att det finns odetonerade klusterbomber i Tadzjikistan. Parlamentet kräver ökade ekonomiska resurser för att röja undan dessa bomber och betonar behovet av ett internationellt fördrag som förbjuder klusterbomber. Parlamentet fäster också uppmärksamhet vid förekomsten av minfält vid gränserna till Afghanistan och Uzbekistan. Parlamentet uppmanar de uzbekiska myndigheterna att samarbeta fullt ut i arbetet för att identifiera minfälten, och uppmanar kommissionen att stödja de nödvändiga minröjningsprogrammen.

| 61. | Med tanke på Tadzjikistans roll som ett transitland för narkotika från grannlandet Afghanistan uppmuntrar Europaparlamentet EU att ytterligare stärka sina stödåtgärder för att hindra dessa aktiviteter i Tadzjikistan, utan att underminera den gränsöverskridande handeln som är livsviktig för den ekonomiska utvecklingen i gränsområdena. |
| --- | --- |

61.

Med tanke på Tadzjikistans roll som ett transitland för narkotika från grannlandet Afghanistan uppmuntrar Europaparlamentet EU att ytterligare stärka sina stödåtgärder för att hindra dessa aktiviteter i Tadzjikistan, utan att underminera den gränsöverskridande handeln som är livsviktig för den ekonomiska utvecklingen i gränsområdena.

Turkmenistan

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att det finns positiva, om än fortfarande mycket begränsade, tecken på förändring i Turkmenistan i form av den nye presidenten Gurbanguly Berdymuchammedovs ambition att kraftigt reformera utbildningssystemet. Parlamentet anser att EU gör rätt som går Turkmenistans vilja till mötes om samarbete på detta område. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att det finns positiva, om än fortfarande mycket begränsade, tecken på förändring i Turkmenistan i form av den nye presidenten Gurbanguly Berdymuchammedovs ambition att kraftigt reformera utbildningssystemet. Parlamentet anser att EU gör rätt som går Turkmenistans vilja till mötes om samarbete på detta område.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar president Berdymukhammedovs beslut att bevilja amnesti åt elva politiska fångar dömda till långa fängelsestraff för motstånd mot den framlidne presidenten Saparmurat Niyazovs politik. Parlamentet uppmanar till ytterligare åtgärder för frigivningen av alla politiska fångar i landet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar president Berdymukhammedovs beslut att bevilja amnesti åt elva politiska fångar dömda till långa fängelsestraff för motstånd mot den framlidne presidenten Saparmurat Niyazovs politik. Parlamentet uppmanar till ytterligare åtgärder för frigivningen av alla politiska fångar i landet.

| 64. | Europaparlamentet betonar emellertid att Turkmenistan måste göra framsteg inom viktiga områden för att ge EU möjlighet att gå vidare med interimsavtalet, bland annat genom att ge Internationella Rödakorskommittén fritt och obehindrat tillträde, ovillkorligen frige alla politiska fångar och samvetsfångar, avskaffa alla reseförbud från regeringens sida och tillåta icke-statliga organisationer och organ för mänskliga rättigheter att arbeta fritt i landet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar emellertid att Turkmenistan måste göra framsteg inom viktiga områden för att ge EU möjlighet att gå vidare med interimsavtalet, bland annat genom att ge Internationella Rödakorskommittén fritt och obehindrat tillträde, ovillkorligen frige alla politiska fångar och samvetsfångar, avskaffa alla reseförbud från regeringens sida och tillåta icke-statliga organisationer och organ för mänskliga rättigheter att arbeta fritt i landet.

| 65. | Europaparlamentet anser att den allvarliga människorättssituationen omedelbart måste förbättras, särskilt med tanke på den allvarliga situation som råder för små och oregistrerade religiösa samfund och deras ledare och även för andra minoriteter, och framhåller att all ytterligare utveckling i förbindelserna mellan EU och Turkmenistan, inklusive det eventuella ingåendet av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor liksom senare ett fullständigt avtal om partnerskap och samarbete, måste vara nära kopplat till tydliga bevis på att det sker en märkbar förbättring på detta område, liksom tydliga tecken på att denna utveckling kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att den allvarliga människorättssituationen omedelbart måste förbättras, särskilt med tanke på den allvarliga situation som råder för små och oregistrerade religiösa samfund och deras ledare och även för andra minoriteter, och framhåller att all ytterligare utveckling i förbindelserna mellan EU och Turkmenistan, inklusive det eventuella ingåendet av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor liksom senare ett fullständigt avtal om partnerskap och samarbete, måste vara nära kopplat till tydliga bevis på att det sker en märkbar förbättring på detta område, liksom tydliga tecken på att denna utveckling kommer att fortsätta.

| 66. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det nyligen har brutit ut en epidemi med influensaliknande symptom som troligen är förknippad med odling och skörd av bomull. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete erbjuda stöd till det turkmenska hälsoministeriet för att utreda sjukdomens art och orsaker och hitta de mest verkningsfulla botemedlen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hjälpa de centralasiatiska länderna att minska användningen av bekämpningsmedel i bomullsodlingen och att införa miljövänliga metoder. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det nyligen har brutit ut en epidemi med influensaliknande symptom som troligen är förknippad med odling och skörd av bomull. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete erbjuda stöd till det turkmenska hälsoministeriet för att utreda sjukdomens art och orsaker och hitta de mest verkningsfulla botemedlen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hjälpa de centralasiatiska länderna att minska användningen av bekämpningsmedel i bomullsodlingen och att införa miljövänliga metoder.

Uzbekistan

| 67. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för de sanktioner mot Uzbekistan som EU införde efter Andijanmassakern. Parlamentet beklagar de mycket begränsade framsteg som har skett när det gäller att uppfylla de fastställda kriterierna för att bedöma den allmänna utvecklingen av människorättssituationen. Parlamentet noterar rådets beslut av den 15 oktober 2007 om att förlänga vapenembargot i ytterligare 12 månader och villkorligt häva viseringsrestriktionerna till en början för 6 månader (gemensam ståndpunkt 2007/734/GUSP). Parlamentet uppmanar de uzbekiska myndigheterna att omedelbart ta vara på denna möjlighet och vidta konkreta åtgärder för att förbättra människorättssituationen, uppfylla landets förpliktelser när det gäller internationella åtaganden på detta område och uppfylla de villkor som har fastställts av EU. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för de sanktioner mot Uzbekistan som EU införde efter Andijanmassakern. Parlamentet beklagar de mycket begränsade framsteg som har skett när det gäller att uppfylla de fastställda kriterierna för att bedöma den allmänna utvecklingen av människorättssituationen. Parlamentet noterar rådets beslut av den 15 oktober 2007 om att förlänga vapenembargot i ytterligare 12 månader och villkorligt häva viseringsrestriktionerna till en början för 6 månader (gemensam ståndpunkt 2007/734/GUSP). Parlamentet uppmanar de uzbekiska myndigheterna att omedelbart ta vara på denna möjlighet och vidta konkreta åtgärder för att förbättra människorättssituationen, uppfylla landets förpliktelser när det gäller internationella åtaganden på detta område och uppfylla de villkor som har fastställts av EU.

| 68. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en människorättsdialog mellan EU och Uzbekistan. Parlamentet noterar de stora svårigheter som detta medför och betonar att förväntningarna bör hållas på en realistisk nivå. Parlamentet avvisar varje tendens till att använda blotta existensen av denna dialog som en ursäkt för att häva sanktionerna och påstå att människorättsfrågorna nu tas på allvar. Parlamentet bekräftar att det endast är konkreta resultat som räknas och betonar att Uzbekistans åtagande att garantera rättvisa och ansvarighet för Andijanmassakern är en viktig del i det fortsatta samarbetet med EU. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet stöder inrättandet av en människorättsdialog mellan EU och Uzbekistan. Parlamentet noterar de stora svårigheter som detta medför och betonar att förväntningarna bör hållas på en realistisk nivå. Parlamentet avvisar varje tendens till att använda blotta existensen av denna dialog som en ursäkt för att häva sanktionerna och påstå att människorättsfrågorna nu tas på allvar. Parlamentet bekräftar att det endast är konkreta resultat som räknas och betonar att Uzbekistans åtagande att garantera rättvisa och ansvarighet för Andijanmassakern är en viktig del i det fortsatta samarbetet med EU.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa konkreta skyldigheter och skapa effektivare övervakningsmekanismer utöver klausulen om de mänskliga rättigheterna och EU:s sanktioner för att få till stånd en verklig förbättring i människorättssituationen i Uzbekistan. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa konkreta skyldigheter och skapa effektivare övervakningsmekanismer utöver klausulen om de mänskliga rättigheterna och EU:s sanktioner för att få till stånd en verklig förbättring i människorättssituationen i Uzbekistan.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar att det uzbekiska parlamentets godkännande av lagarna om hävande av dödsstraffet och bemyndigandet av domstolarna att få utfärda häktningsbeslut, som utgör ett positivt steg mot en reform av det straffrättsliga systemet i Uzbekistan. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn av det straffrättsliga systemet som effektivt skulle främja genomförandet av dessa reformer. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar att det uzbekiska parlamentets godkännande av lagarna om hävande av dödsstraffet och bemyndigandet av domstolarna att få utfärda häktningsbeslut, som utgör ett positivt steg mot en reform av det straffrättsliga systemet i Uzbekistan. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn av det straffrättsliga systemet som effektivt skulle främja genomförandet av dessa reformer.

| 71. | Europaparlamentet beklagar det faktum att man i samband med presidentvalet den 23 december 2007 än en gång misslyckades med att uppfylla OSSE:s krav på demokratiska val och att valdeltagandet, enligt ODIHR, ägde rum i en strikt kontrollerad politisk miljö som inte lämnade något utrymme för verklig opposition. Parlamentet noterar att presidenten utfärdade en amnesti den 2 januari 2008 som omfattade 500 straffångar och avkortade fängelsestraffen för ytterligare 900 fångar och beklagar det faktum att ytterst få politiska fångar har dragit nytta av denna amnesti. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet beklagar det faktum att man i samband med presidentvalet den 23 december 2007 än en gång misslyckades med att uppfylla OSSE:s krav på demokratiska val och att valdeltagandet, enligt ODIHR, ägde rum i en strikt kontrollerad politisk miljö som inte lämnade något utrymme för verklig opposition. Parlamentet noterar att presidenten utfärdade en amnesti den 2 januari 2008 som omfattade 500 straffångar och avkortade fängelsestraffen för ytterligare 900 fångar och beklagar det faktum att ytterst få politiska fångar har dragit nytta av denna amnesti.

Åtgärder för instabila stater

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU att fullgöra sitt åtagande att förbättra sina åtgärder när det gäller svåra partnerskap och instabila stater och att stödja förebyggandet av instabilitet i stater genom reformer av styrelseskicket, tillämpning av rättsstatsprincipen, korruptionsbekämpande åtgärder och uppbyggande av stabila statliga institutioner för att hjälpa staterna att uppfylla en rad olika grundläggande funktioner och tillgodose medborgarnas behov av bland annat utbildning, hälsovård och alla samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar EU att fullgöra sitt åtagande att förbättra sina åtgärder när det gäller svåra partnerskap och instabila stater och att stödja förebyggandet av instabilitet i stater genom reformer av styrelseskicket, tillämpning av rättsstatsprincipen, korruptionsbekämpande åtgärder och uppbyggande av stabila statliga institutioner för att hjälpa staterna att uppfylla en rad olika grundläggande funktioner och tillgodose medborgarnas behov av bland annat utbildning, hälsovård och alla samhällsomfattande tjänster.

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att EU har åtagit sig att stödja insatser för att förebygga och skapa beredskap inför katastrofer i länder som är utsatta för naturkatastrofer, klimatförändring, miljöförstöring och yttre ekonomiska störningar. Parlamentet betonar därför, med tanke på den aktuella situationen i de centralasiatiska länderna, att dessa åtaganden fullt ut måste beaktas i EU:s strategi. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet konstaterar att EU har åtagit sig att stödja insatser för att förebygga och skapa beredskap inför katastrofer i länder som är utsatta för naturkatastrofer, klimatförändring, miljöförstöring och yttre ekonomiska störningar. Parlamentet betonar därför, med tanke på den aktuella situationen i de centralasiatiska länderna, att dessa åtaganden fullt ut måste beaktas i EU:s strategi.

Miljö

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att stora delar av regionen är rika på naturtillgångar. Dessa har emellertid i flera årtionden utnyttjats och förädlats industriellt på ett sätt som lett till svåra miljöföroreningar, förstörd mark och dramatiskt minskad storlek på floder och sjöar, t.ex. Aralsjön. Parlamentet välkomnar att Kazakstan, sedan det förklarade sig självständigt 1990, har förbjudit kärnvapenprov på sitt territorium men parlamentet framhåller att det behövs samordnade åtgärder för att hantera problemet med dåligt underhållna lagringsplatser för radioaktivt avfall i regionen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att stora delar av regionen är rika på naturtillgångar. Dessa har emellertid i flera årtionden utnyttjats och förädlats industriellt på ett sätt som lett till svåra miljöföroreningar, förstörd mark och dramatiskt minskad storlek på floder och sjöar, t.ex. Aralsjön. Parlamentet välkomnar att Kazakstan, sedan det förklarade sig självständigt 1990, har förbjudit kärnvapenprov på sitt territorium men parlamentet framhåller att det behövs samordnade åtgärder för att hantera problemet med dåligt underhållna lagringsplatser för radioaktivt avfall i regionen.

| 75. | Europaparlamentet konstaterar att en stor del av regionen använder ett stort antal vattenkällor för bevattning inom jordbruket, dock inte på ett modernt sätt, vilket skapar enorma problem för floder, sjöar (såsom Aralsjön) och vidareutvecklingen, inte enbart inom jordbrukssektorn. Parlamentet rekommenderar därför att nya tekniker och metoder tillämpas för att förbättra vattenhanteringen inom jordbrukssektorn, till exempel genom bättre dämning av bevattningskanaler. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet konstaterar att en stor del av regionen använder ett stort antal vattenkällor för bevattning inom jordbruket, dock inte på ett modernt sätt, vilket skapar enorma problem för floder, sjöar (såsom Aralsjön) och vidareutvecklingen, inte enbart inom jordbrukssektorn. Parlamentet rekommenderar därför att nya tekniker och metoder tillämpas för att förbättra vattenhanteringen inom jordbrukssektorn, till exempel genom bättre dämning av bevattningskanaler.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar de imponerande insatser som Kirgizistan har gjort på miljöskyddsområdet, framför allt det stora antal bilaterala samarbetsprojekt som det deltar i, vilka i hög grad har gynnat Kirgizistan. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar de imponerande insatser som Kirgizistan har gjort på miljöskyddsområdet, framför allt det stora antal bilaterala samarbetsprojekt som det deltar i, vilka i hög grad har gynnat Kirgizistan.

| 77. | Europaparlamentet stöder förslaget om att i Bishkek grunda en s.k. vatten- och energiakademi för alla centralasiatiska länder i syfte att uppnå en välavvägd och hållbar vattenanvändning och produktion av vattenkraft, förbättra överföringstekniken, skydda den biologiska mångfalden och förbättra jordbruks- och bevattningsteknikerna. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet stöder förslaget om att i Bishkek grunda en s.k. vatten- och energiakademi för alla centralasiatiska länder i syfte att uppnå en välavvägd och hållbar vattenanvändning och produktion av vattenkraft, förbättra överföringstekniken, skydda den biologiska mångfalden och förbättra jordbruks- och bevattningsteknikerna.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar att den enda råvara som Tadzjikistan är rikt på är vatten och eftersom miljövänliga vattenkraftsprojekt kräver stora kapitalinvesteringar skulle ökade utländska investeringar därför hjälpa Tadzjikistan att diversifiera sin ekonomi bort från bomullsmonokulturen, med dess tillhörande miljö-, hälso- och barnarbetskostnader, och ge större ekonomiskt välstånd och miljöfördelar. Parlamentet uppmanar Tadzjikistans regering att stärka sin lagstiftning, sina skatteregler och sin offentliga förvaltning, åtgärda sin brist på grundläggande infrastruktur och ta itu med den utbredda korruptionen för att uppmuntra investeringar i landet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet konstaterar att den enda råvara som Tadzjikistan är rikt på är vatten och eftersom miljövänliga vattenkraftsprojekt kräver stora kapitalinvesteringar skulle ökade utländska investeringar därför hjälpa Tadzjikistan att diversifiera sin ekonomi bort från bomullsmonokulturen, med dess tillhörande miljö-, hälso- och barnarbetskostnader, och ge större ekonomiskt välstånd och miljöfördelar. Parlamentet uppmanar Tadzjikistans regering att stärka sin lagstiftning, sina skatteregler och sin offentliga förvaltning, åtgärda sin brist på grundläggande infrastruktur och ta itu med den utbredda korruptionen för att uppmuntra investeringar i landet.

| 79. | Europaparlamentet uppmuntrar till en öppen och konstruktiv dialog med alla centralasiatiska länder inom området för miljö och effektiv resursanvändning och uppmanar till att den genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmuntrar till en öppen och konstruktiv dialog med alla centralasiatiska länder inom området för miljö och effektiv resursanvändning och uppmanar till att den genomförs i praktiken.

Energi

| 80. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att Europeiska unionen agerar samfällt när det gäller energipolitiken, eftersom det i regionen finns projekt som är av centralt intresse för Europas energiförsörjning. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att Europeiska unionen agerar samfällt när det gäller energipolitiken, eftersom det i regionen finns projekt som är av centralt intresse för Europas energiförsörjning.

| 81. | Europaparlamentet anser att när det gäller EU:s strategi för Centralasien är samarbetet inom EU:s externa energipolitik av yttersta betydelse. Parlamentet stöder därför EU:s strävanden att öka importen av gas och olja från Kazakstan och Turkmenistan och att diversifiera transitvägarna. Parlamentet förordar ett aktivt energipolitiskt samarbete mellan regionen och EU, särskilt med Kirgizistan, Tadzjikistan och, om möjligt, Uzbekistan i syfte att ta itu med energiproblem som är särskilt viktiga med tanke på ländernas enorma humanitära och ekonomiska utvecklingsbehov, komplicerade mellanstatliga förbindelser och bristande försörjningssäkerhet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att när det gäller EU:s strategi för Centralasien är samarbetet inom EU:s externa energipolitik av yttersta betydelse. Parlamentet stöder därför EU:s strävanden att öka importen av gas och olja från Kazakstan och Turkmenistan och att diversifiera transitvägarna. Parlamentet förordar ett aktivt energipolitiskt samarbete mellan regionen och EU, särskilt med Kirgizistan, Tadzjikistan och, om möjligt, Uzbekistan i syfte att ta itu med energiproblem som är särskilt viktiga med tanke på ländernas enorma humanitära och ekonomiska utvecklingsbehov, komplicerade mellanstatliga förbindelser och bristande försörjningssäkerhet.

| 82. | Europaparlamentet anser att stärkt samarbete mellan Centralasien och Svartahavsområdet inom energi- och transportområdena är av väsentlig betydelse för att kunna förverkliga de EU-mål som nämns ovan. Parlamentet anser att detta bör inbegripa investeringar i alternativa energikällor, energieffektivitet och energibesparingar samt ny infrastruktur inom energisektorn och en modernisering av den nuvarande infrastrukturen. Parlamentet erkänner Kazakstans viktiga roll som ledande ekonomisk aktör i Centralasien, där EU är den största handelspartnern och där Kazakstan eftersträvar en strategi för avancerad social, ekonomisk och politisk modernisering. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att stärkt samarbete mellan Centralasien och Svartahavsområdet inom energi- och transportområdena är av väsentlig betydelse för att kunna förverkliga de EU-mål som nämns ovan. Parlamentet anser att detta bör inbegripa investeringar i alternativa energikällor, energieffektivitet och energibesparingar samt ny infrastruktur inom energisektorn och en modernisering av den nuvarande infrastrukturen. Parlamentet erkänner Kazakstans viktiga roll som ledande ekonomisk aktör i Centralasien, där EU är den största handelspartnern och där Kazakstan eftersträvar en strategi för avancerad social, ekonomisk och politisk modernisering.

| 83. | Europaparlamentet anser att EU bör understödja ansvarsfull och hållbar användning av regionens naturtillgångar, inbegripet genom att skapa insyn i intäkterna genom att i förekommande fall se till att staten och icke-statliga organisationer medverkar i initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (EITI). |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att EU bör understödja ansvarsfull och hållbar användning av regionens naturtillgångar, inbegripet genom att skapa insyn i intäkterna genom att i förekommande fall se till att staten och icke-statliga organisationer medverkar i initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (EITI).

| 84. | Europaparlamentet uppmanar till att projekt som medför att olje- och gasområdena och distributionssystemen i Centralasien sammankopplas med pipelines som är kopplade till EU, däribland framtida projekt som Nabuccopipeline-projektet, tillägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar till att projekt som medför att olje- och gasområdena och distributionssystemen i Centralasien sammankopplas med pipelines som är kopplade till EU, däribland framtida projekt som Nabuccopipeline-projektet, tillägnas särskild uppmärksamhet.

*

* *

| 85. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilde representant för Centralasien, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, OSSE och presidenterna, regeringarna och parlamenten i Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilde representant för Centralasien, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, OSSE och presidenterna, regeringarna och parlamenten i Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan.

---

(1)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 466.

(2)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 416.

(3)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 390.

(4)  EUT L 340, 16.11.2004, s. 2.

(5)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna från medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (EUT C 46, 24.2.2006, s. 1).

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0413.

(7)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 23, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1). Se även rådets gemensamma ståndpunkt 2005/792/GUSP av den 14 november 2005 om restriktiva åtgärder mot Uzbekistan (EUT L 299, 16.11.2005, s. 72).

(8)  Se rådets gemensamma ståndpunkt 2007/734/GUSP av den 13 november 2007 om restriktiva åtgärder mot Uzbekistan (EUT L 295, 14.11.2007, s. 34).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

---

Torsdag 21 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/63

---

Torsdag 21 februari 2008Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005

P6_TA(2008)0060

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (2006/2271(INI))

2009/C 184 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (KOM(2006)0416),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2006)0999 och SEK(2006)1005),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten” (KOM(2007)0502),

med beaktande av artiklarna 45 och 112.2 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0462/2007), och av följande skäl:

| A. | EU-politikens effektivitet avgörs i stor utsträckning av hur den genomförs på nationell, regional och lokal nivå, och det är nödvändigt att noggrant kontrollera och övervaka medlemsstaternas efterlevnad av gemenskapsrätten för att se till att den får de önskade positiva effekterna på medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

A.

EU-politikens effektivitet avgörs i stor utsträckning av hur den genomförs på nationell, regional och lokal nivå, och det är nödvändigt att noggrant kontrollera och övervaka medlemsstaternas efterlevnad av gemenskapsrätten för att se till att den får de önskade positiva effekterna på medborgarnas dagliga liv.

| B. | Antalet klagomål som avser överträdelser av gemenskapsrätten visar att EU-medborgarna spelar en avgörande roll för gemenskapsrättens tillämpning och att möjligheterna att ordentligt bemöta deras betänkligheter är viktiga för Europeiska unionens trovärdighet. |
| --- | --- |

B.

Antalet klagomål som avser överträdelser av gemenskapsrätten visar att EU-medborgarna spelar en avgörande roll för gemenskapsrättens tillämpning och att möjligheterna att ordentligt bemöta deras betänkligheter är viktiga för Europeiska unionens trovärdighet.

| C. | Kommissionen kan anpassa de metoder den använder för att utföra sitt uppdrag effektivt och införa nyheter som syftar till att förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen kan anpassa de metoder den använder för att utföra sitt uppdrag effektivt och införa nyheter som syftar till att förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten.

Årsrapporten 2005 och uppföljningen av parlamentets resolution

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det totala antalet överträdelseförfaranden som kommissionen har inlett har ökat under de senaste åren, och att de uppgick till 2 709 upptäckta överträdelser under 2003 (för EU-15). Parlamentet konstaterar vidare att antalet upptäckta överträdelser minskade dramatiskt 2004 (med 563) och ökade igen 2005, även om antalet klagomål var färre än under 2003: 2 653 registrerade överträdelser (för EU-25). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att det totala antalet överträdelseförfaranden som kommissionen har inlett har ökat under de senaste åren, och att de uppgick till 2 709 upptäckta överträdelser under 2003 (för EU-15). Parlamentet konstaterar vidare att antalet upptäckta överträdelser minskade dramatiskt 2004 (med 563) och ökade igen 2005, även om antalet klagomål var färre än under 2003: 2 653 registrerade överträdelser (för EU-25).

| 2. | Europaparlamentet konstaterar följaktligen att de tio nya medlemsstaternas anslutning inte tycks ha inverkat på antalet diarieförda överträdelser, och uppmanar kommissionen att klart och tydligt informera och försäkra parlamentet om att detta inte beror på underlåtenhet att diarieföra klagomål och/eller brist på interna resurser för att behandla klagomål inom kommissionen och/eller ett politiskt beslut att vara mer överseende med dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar följaktligen att de tio nya medlemsstaternas anslutning inte tycks ha inverkat på antalet diarieförda överträdelser, och uppmanar kommissionen att klart och tydligt informera och försäkra parlamentet om att detta inte beror på underlåtenhet att diarieföra klagomål och/eller brist på interna resurser för att behandla klagomål inom kommissionen och/eller ett politiskt beslut att vara mer överseende med dessa medlemsstater.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att de flesta av de berörda generaldirektoraten har varit villiga att lämna upplysningar om de medel som anslås för att handlägga överträdelser inom deras respektive områden, samt vilket skede överträdelseförfarandena befinner sig i. Parlamentet konstaterar att varje generaldirektorat har olika tillvägagångssätt för att tillämpa gemenskapsrätten och anslå medel, och att det inte finns någon exakt översikt eller offentlig allmän utvärdering av hur dessa olika metoder fungerar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att de flesta av de berörda generaldirektoraten har varit villiga att lämna upplysningar om de medel som anslås för att handlägga överträdelser inom deras respektive områden, samt vilket skede överträdelseförfarandena befinner sig i. Parlamentet konstaterar att varje generaldirektorat har olika tillvägagångssätt för att tillämpa gemenskapsrätten och anslå medel, och att det inte finns någon exakt översikt eller offentlig allmän utvärdering av hur dessa olika metoder fungerar.

| 4. | Europaparlamentet åtar sig att stödja kommissionen genom att öka budgetanslagen så att den får mer resurser, vilket de flesta berörda generaldirektoraten har bett om. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet åtar sig att stödja kommissionen genom att öka budgetanslagen så att den får mer resurser, vilket de flesta berörda generaldirektoraten har bett om.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att några generaldirektorat har tagit fram särskilda mekanismer för att komplettera tillämpningen av överträdelseförfaranden i syfte att åstadkomma effektivare övervakning och konsolidering av tillämpningen av gemenskapsrätten. Parlamentet konstaterar att förfaranden för att anmäla förslag till nationella lagstiftningsåtgärder infördes i regelverket för elektroniska kommunikationer från 2002, vilket har lett till att kommissionen och medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter snabbt kan inleda ett samarbete, och uppmanar kommissionen att överväga att systematiskt tillämpa denna förebyggande mekanism inom andra områden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att några generaldirektorat har tagit fram särskilda mekanismer för att komplettera tillämpningen av överträdelseförfaranden i syfte att åstadkomma effektivare övervakning och konsolidering av tillämpningen av gemenskapsrätten. Parlamentet konstaterar att förfaranden för att anmäla förslag till nationella lagstiftningsåtgärder infördes i regelverket för elektroniska kommunikationer från 2002, vilket har lett till att kommissionen och medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter snabbt kan inleda ett samarbete, och uppmanar kommissionen att överväga att systematiskt tillämpa denna förebyggande mekanism inom andra områden.

| 6. | Europaparlamentet anser att utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna, till exempel i form av de paketmöten och seminarier om införlivande som anordnas av kommissionen för att underlätta tillämpningen av gemenskapsrätten, och uppmanar kommissionen att överväga olika möjligheter för att göra parlamentet delaktigt i dessa processer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna, till exempel i form av de paketmöten och seminarier om införlivande som anordnas av kommissionen för att underlätta tillämpningen av gemenskapsrätten, och uppmanar kommissionen att överväga olika möjligheter för att göra parlamentet delaktigt i dessa processer.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som vissa av kommissionens generaldirektorat – framför allt GD Miljö – har gjort för att förbättra jämförelsekontrollen av relevanta direktiv, men är inte tillfredsställt med kommissionens svar om sekretessen när det gäller jämförelsestudierna. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att på sin webbplats offentliggöra de studier som begärts av de olika generaldirektoraten om utvärdering av de nationella genomförandeåtgärdernas överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som vissa av kommissionens generaldirektorat – framför allt GD Miljö – har gjort för att förbättra jämförelsekontrollen av relevanta direktiv, men är inte tillfredsställt med kommissionens svar om sekretessen när det gäller jämförelsestudierna. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att på sin webbplats offentliggöra de studier som begärts av de olika generaldirektoraten om utvärdering av de nationella genomförandeåtgärdernas överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att överträdelser knutna till framställningar för första gången behandlas specifikt och ingående i årsrapporten och dess bilagor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att överträdelser knutna till framställningar för första gången behandlas specifikt och ingående i årsrapporten och dess bilagor.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar bruket att sända informationsuppdrag till olika medlemsstater för att undersöka frågor som tagits upp av framställare. Parlamentet ser detta som ett pragmatiskt sätt att lösa problem direkt med medlemsstaterna i medborgarnas intresse. Sådana uppdrag är desto nödvändigare med tanke på att kommissionen saknar ”inspektionsbefogenheter” för kontroll av EG-rättens genomförande i praktiken, t.ex. på miljöområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar bruket att sända informationsuppdrag till olika medlemsstater för att undersöka frågor som tagits upp av framställare. Parlamentet ser detta som ett pragmatiskt sätt att lösa problem direkt med medlemsstaterna i medborgarnas intresse. Sådana uppdrag är desto nödvändigare med tanke på att kommissionen saknar ”inspektionsbefogenheter” för kontroll av EG-rättens genomförande i praktiken, t.ex. på miljöområdet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att som regel inbegripa medborgares sammanfattningar i framtida lagförslag och efterlyser konkreta exempel på sådana sammanfattningar, liksom ett klargörande att de utgör en del av den aktuella rättsakten, i enlighet med punkt 19 i parlamentets resolution av den 16 maj 2006 om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapporter om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) (1). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att som regel inbegripa medborgares sammanfattningar i framtida lagförslag och efterlyser konkreta exempel på sådana sammanfattningar, liksom ett klargörande att de utgör en del av den aktuella rättsakten, i enlighet med punkt 19 i parlamentets resolution av den 16 maj 2006 om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapporter om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) (1).

| 11. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör inta en mer aktiv hållning när det gäller att övervaka nationella händelser som kan ställa en överträdelse av gemenskapsrätten i ljuset. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i högre grad använda sina representationskontor för att förhindra eller vidta åtgärder mot överträdelser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör inta en mer aktiv hållning när det gäller att övervaka nationella händelser som kan ställa en överträdelse av gemenskapsrätten i ljuset. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i högre grad använda sina representationskontor för att förhindra eller vidta åtgärder mot överträdelser.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå längre än en rent formell införlivning av gemenskapslagstiftningen och att i möjligaste mån undvika att endast delar av direktiven införlivas, detta för att främja insynen i och förenklingen av lagstiftningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå längre än en rent formell införlivning av gemenskapslagstiftningen och att i möjligaste mån undvika att endast delar av direktiven införlivas, detta för att främja insynen i och förenklingen av lagstiftningen.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande ”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten” behandlar några av de viktigaste politiska frågorna som parlamentet tog upp i sin ovannämnda resolution av den 16 maj 2006. Parlamentet konstaterar emellertid att några viktiga frågor fortfarande är olösta och inte har besvarats fullständigt, särskilt när det gäller de medel som anslås för handläggning av överträdelseärenden, överträdelseförfarandets längd och den mycket begränsade tillämpningen av artikel 228 i EG-fördraget, samt utvärderingen av tillämpningen av prioritetskriterierna, och uppmanar kommissionen att bemöta dessa viktiga frågor före slutet av maj 2008. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande ”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten” behandlar några av de viktigaste politiska frågorna som parlamentet tog upp i sin ovannämnda resolution av den 16 maj 2006. Parlamentet konstaterar emellertid att några viktiga frågor fortfarande är olösta och inte har besvarats fullständigt, särskilt när det gäller de medel som anslås för handläggning av överträdelseärenden, överträdelseförfarandets längd och den mycket begränsade tillämpningen av artikel 228 i EG-fördraget, samt utvärderingen av tillämpningen av prioritetskriterierna, och uppmanar kommissionen att bemöta dessa viktiga frågor före slutet av maj 2008.

Kommissionens meddelande ”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten” från 2007

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande uppmärksammar och vederbörligen beaktar frågan om tillämpningen av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande uppmärksammar och vederbörligen beaktar frågan om tillämpningen av gemenskapsrätten.

| 15. | Europaparlamentet noterar att behandlingen av framställningar har avslöjat vad som verkar vara strukturella brister i medlemsstaternas genomförande av olika gemenskapsrättsliga bestämmelser. Parlamentet anser att gemenskapsrättens konsekvens och enhetlighet kräver att överträdelser av gemenskapsrätten alltid anhängiggörs vid Europeiska gemenskapernas domstol, åtminstone i nationellt betydelsefulla ärenden som blir prejudicerande för nationell rättspraxis och framtida rättstillämpning. Parlamentet anser att ett konsekvent agerande från kommissionens sida i detta avseende avsevärt skulle kunna minska medborgarnas behov av att i ett senare skede klaga hos kommissionen och göra framställningar till parlamentet i liknande frågor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att behandlingen av framställningar har avslöjat vad som verkar vara strukturella brister i medlemsstaternas genomförande av olika gemenskapsrättsliga bestämmelser. Parlamentet anser att gemenskapsrättens konsekvens och enhetlighet kräver att överträdelser av gemenskapsrätten alltid anhängiggörs vid Europeiska gemenskapernas domstol, åtminstone i nationellt betydelsefulla ärenden som blir prejudicerande för nationell rättspraxis och framtida rättstillämpning. Parlamentet anser att ett konsekvent agerande från kommissionens sida i detta avseende avsevärt skulle kunna minska medborgarnas behov av att i ett senare skede klaga hos kommissionen och göra framställningar till parlamentet i liknande frågor.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det största hindret mot överträdelseförfarandets effektivitet (artiklarna 226 och 228 i EG fördraget) fortfarande är förfarandets längd och den begränsade tillämpningen av artikel 228. Parlamentet vidhåller att den tidsgräns som föreslagits av kommissionen för ärenden som rör underlåtenhet att meddela införlivandeåtgärder (längst 12 månader från det att den formella underrättelsen skickats till det att ärendet lösts eller talan väcks i domstolen) och förfarandena för att se till att tidigare domar från domstolen följs (mellan 12 och 24 månader) aldrig får överskridas och uppmanar därför kommissionen att under tidsfristens gång regelbundet följa upp hur överträdelseförfarandena fortskrider och att informera de berörda medborgarna om detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att det största hindret mot överträdelseförfarandets effektivitet (artiklarna 226 och 228 i EG fördraget) fortfarande är förfarandets längd och den begränsade tillämpningen av artikel 228. Parlamentet vidhåller att den tidsgräns som föreslagits av kommissionen för ärenden som rör underlåtenhet att meddela införlivandeåtgärder (längst 12 månader från det att den formella underrättelsen skickats till det att ärendet lösts eller talan väcks i domstolen) och förfarandena för att se till att tidigare domar från domstolen följs (mellan 12 och 24 månader) aldrig får överskridas och uppmanar därför kommissionen att under tidsfristens gång regelbundet följa upp hur överträdelseförfarandena fortskrider och att informera de berörda medborgarna om detta.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara mer strikt i sin tillämpning av artikel 228 i fördraget för att se till att domstolens domar följs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara mer strikt i sin tillämpning av artikel 228 i fördraget för att se till att domstolens domar följs.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har för avsikt att ändra de nuvarande arbetsmetoderna i syfte att prioritera och påskynda behandlingen och handläggningen av de befintliga förfarandena och engagera medlemsstaterna och göra dem formellt delaktiga. Parlamentet konstaterar att de frågor och klagomål som kommissionen tar emot enligt den föreslagna nya arbetsmetoden kommer att översändas direkt till den berörda medlemsstaten ”om en fråga kräver ett förtydligande av sak- eller rättsläget (...) bör medlemsstaten beviljas en kortare frist för att meddela de nödvändiga förtydligandena, uppgifterna och lösningarna direkt till de berörda medborgarna eller företagen och därefter underrätta kommissionen” (2). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har för avsikt att ändra de nuvarande arbetsmetoderna i syfte att prioritera och påskynda behandlingen och handläggningen av de befintliga förfarandena och engagera medlemsstaterna och göra dem formellt delaktiga. Parlamentet konstaterar att de frågor och klagomål som kommissionen tar emot enligt den föreslagna nya arbetsmetoden kommer att översändas direkt till den berörda medlemsstaten ”om en fråga kräver ett förtydligande av sak- eller rättsläget (...) bör medlemsstaten beviljas en kortare frist för att meddela de nödvändiga förtydligandena, uppgifterna och lösningarna direkt till de berörda medborgarna eller företagen och därefter underrätta kommissionen” (2).

| 19. | Parlamentet konstaterar att kommissionen ofta är den enda institution som medborgarna kan vända sig till med klagomål över bristande tillämpning av gemenskapsrätten. Parlamentet är därför oroat över att den nya arbetsmetoden, med tanke på att ärendet i fråga återförvisas till den berörda medlemsstaten (som ju är den part som är ansvarig för att gemenskapsrätten ursprungligen har tillämpats felaktigt) kan leda till att kommissionens institutionella ansvar som ”fördragens väktare” enligt artikel 211 för att se till att gemenskapsrätten tillämpas korrekt försvagas. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet konstaterar att kommissionen ofta är den enda institution som medborgarna kan vända sig till med klagomål över bristande tillämpning av gemenskapsrätten. Parlamentet är därför oroat över att den nya arbetsmetoden, med tanke på att ärendet i fråga återförvisas till den berörda medlemsstaten (som ju är den part som är ansvarig för att gemenskapsrätten ursprungligen har tillämpats felaktigt) kan leda till att kommissionens institutionella ansvar som ”fördragens väktare” enligt artikel 211 för att se till att gemenskapsrätten tillämpas korrekt försvagas.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar kommissionens förklaring om att den nya arbetsmetoden inte ska ersätta överträdelseförfarandet och att den åtar sig att endast tillämpa metoden innan något förfarande inleds, enligt en precis tidsplan med fasta tidsfrister. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar kommissionens förklaring om att den nya arbetsmetoden inte ska ersätta överträdelseförfarandet och att den åtar sig att endast tillämpa metoden innan något förfarande inleds, enligt en precis tidsplan med fasta tidsfrister.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de förfarandemässiga garantier som den klagande idag åtnjuter inte påverkas av den nya metoden, och påminner kommissionen om att underlåtenhet att registrera klagomål utgör, enligt Europeiska ombudsmannens beslut, ett administrativt missförhållande. Parlamentet påpekar att med klagomål avses i detta hänseende varje form av meddelande som förväntas innehålla en anmälan om överträdelse av gemenskapsrätten eller som av annat skäl klassas som klagomål. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de förfarandemässiga garantier som den klagande idag åtnjuter inte påverkas av den nya metoden, och påminner kommissionen om att underlåtenhet att registrera klagomål utgör, enligt Europeiska ombudsmannens beslut, ett administrativt missförhållande. Parlamentet påpekar att med klagomål avses i detta hänseende varje form av meddelande som förväntas innehålla en anmälan om överträdelse av gemenskapsrätten eller som av annat skäl klassas som klagomål.

| 22. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att kommissionen under hela förfarandet, och särskilt – om den nya metoden används – innan ett överträdelseförfarande inleds, håller den klagande underrättad om innehållet i all korrespondens med medlemsstaterna om klagomålet i fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att kommissionen under hela förfarandet, och särskilt – om den nya metoden används – innan ett överträdelseförfarande inleds, håller den klagande underrättad om innehållet i all korrespondens med medlemsstaterna om klagomålet i fråga.

| 23. | Europaparlamentet ifrågasätter beslutet att inte följa vissa delar av kommissionens nuvarande interna handbok om förfaranden, eftersom varken alla medlemsstater eller alla sektorer ingår i pilotprojektet och den nya metoden har ännu inte helt införts. Parlamentet anser att detta kan skapa osäkerhet om vilket förfarande som gäller, både internt och i förbindelserna med medborgarna, särskilt då liknande överträdelser begås i olika medlemsstater. Parlamentet begär att få tillgång till den interna handboken om förfaranden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ifrågasätter beslutet att inte följa vissa delar av kommissionens nuvarande interna handbok om förfaranden, eftersom varken alla medlemsstater eller alla sektorer ingår i pilotprojektet och den nya metoden har ännu inte helt införts. Parlamentet anser att detta kan skapa osäkerhet om vilket förfarande som gäller, både internt och i förbindelserna med medborgarna, särskilt då liknande överträdelser begås i olika medlemsstater. Parlamentet begär att få tillgång till den interna handboken om förfaranden.

| 24. | Europaparlamentet håller med om att det är viktigt att medel avsätts för bedömningar om överensstämmelse men kräver att mer personalresurser används för att bemöta överträdelseärenden. Parlamentet oroas särskilt av möjligheten att det minskade antal överträdelser som kan konstateras efter utvidgningen faktiskt kan var en konsekvens av att otillräckliga medel avsatts för att följa upp tillämpningen av EU:s lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna specifika uppgifter om hur många tjänster och hur mycket resurser som enligt 2008 års budget kommer att ägnas särskilt åt att följa upp överträdelser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet håller med om att det är viktigt att medel avsätts för bedömningar om överensstämmelse men kräver att mer personalresurser används för att bemöta överträdelseärenden. Parlamentet oroas särskilt av möjligheten att det minskade antal överträdelser som kan konstateras efter utvidgningen faktiskt kan var en konsekvens av att otillräckliga medel avsatts för att följa upp tillämpningen av EU:s lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna specifika uppgifter om hur många tjänster och hur mycket resurser som enligt 2008 års budget kommer att ägnas särskilt åt att följa upp överträdelser.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att den nya arbetsmetoden testas i ett pilotprojekt. Parlamentet uttrycker dock sin oro över att det faktum att vissa medlemsstater ingår i pilotprojektet medan andra inte gör det kan ge upphov till inkonsekvens och osäkerhet, eftersom beslutet att frångå vissa interna förfaranden, som följd av införandet av den nya arbetsmetoden, får konsekvenser för samtliga fall. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att den nya arbetsmetoden testas i ett pilotprojekt. Parlamentet uttrycker dock sin oro över att det faktum att vissa medlemsstater ingår i pilotprojektet medan andra inte gör det kan ge upphov till inkonsekvens och osäkerhet, eftersom beslutet att frångå vissa interna förfaranden, som följd av införandet av den nya arbetsmetoden, får konsekvenser för samtliga fall.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta det föreslagna pilotprojektet på de medlemsstater där tillämpningen av gemenskapsrätten förblir problematisk till följd av bristande samarbete från de nationella myndigheternas sida, särskilt på regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för pilotprojektet undersöka om och var det krävs ökade resurser inom kommissionen för att behandla och handlägga klagomål när den nya arbetsmetoden införs. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta det föreslagna pilotprojektet på de medlemsstater där tillämpningen av gemenskapsrätten förblir problematisk till följd av bristande samarbete från de nationella myndigheternas sida, särskilt på regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för pilotprojektet undersöka om och var det krävs ökade resurser inom kommissionen för att behandla och handlägga klagomål när den nya arbetsmetoden införs.

| 27. | Med tanke på att framställningar och klagomål från medborgare och företag underlättar upptäckten av ett stort antal överträdelser, och för att undvika förvirring vid kontakter med de olika organen för problemlösning, uppmanar Europaparlamentet med kraft kommissionen att undersöka möjligheten att ge tydlig vägledning eller inrätta en enda kontaktpunkt på Internet för att hjälpa medborgarna. |
| --- | --- |

27.

Med tanke på att framställningar och klagomål från medborgare och företag underlättar upptäckten av ett stort antal överträdelser, och för att undvika förvirring vid kontakter med de olika organen för problemlösning, uppmanar Europaparlamentet med kraft kommissionen att undersöka möjligheten att ge tydlig vägledning eller inrätta en enda kontaktpunkt på Internet för att hjälpa medborgarna.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att ”låta beslut fattas i en snabbare och mer kontinuerlig takt i de flesta steg i förfarandet för att skapa förutsättningar för en snabbare handläggning av ärenden”. Parlamentet konstaterar att kommissionen anordnar fyra formella möten per år då man fattar beslut om överträdelseförfaranden. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att oftare fatta beslut om överträdelser. Parlamentet beklagar att kommissionen inte föreslår mer effektiva politiska och organisatoriska åtgärder för att infria dessa nya åtaganden i sitt meddelande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att ”låta beslut fattas i en snabbare och mer kontinuerlig takt i de flesta steg i förfarandet för att skapa förutsättningar för en snabbare handläggning av ärenden”. Parlamentet konstaterar att kommissionen anordnar fyra formella möten per år då man fattar beslut om överträdelseförfaranden. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att oftare fatta beslut om överträdelser. Parlamentet beklagar att kommissionen inte föreslår mer effektiva politiska och organisatoriska åtgärder för att infria dessa nya åtaganden i sitt meddelande.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har tagit hänsyn till åtagandet i 2002 års meddelande om ”bättre övervakning av EG-rättens tillämpning”, nämligen att ”tillämpningen av prioritetskriterierna kommer att utvärderas årligen i samband med behandlingen av årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning” (3), och välkomnar kommissionens nya åtagande att ”beskriva och förklara sina insatser beträffande dessa prioriteringar i sina årsrapporter, från 2008” (4). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har tagit hänsyn till åtagandet i 2002 års meddelande om ”bättre övervakning av EG-rättens tillämpning”, nämligen att ”tillämpningen av prioritetskriterierna kommer att utvärderas årligen i samband med behandlingen av årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning” (3), och välkomnar kommissionens nya åtagande att ”beskriva och förklara sina insatser beträffande dessa prioriteringar i sina årsrapporter, från 2008” (4).

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att framställningar gällande kontinuerliga överträdelser från medlemsstaternas sida av framställarnas mänskliga och grundläggande rättigheter har fortsatt att inkomma till parlamentet. Parlamentet beklagar djupt att de kriterier för att bedöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller de grundläggande friheterna som fastställs i gemenskapsrätten har strukits i den nya förteckningen över prioritetskriterier. Parlamentet erinrar om att det enligt EU-fördraget har befogenhet att inleda det förfarande som avses i artikel 7.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att framställningar gällande kontinuerliga överträdelser från medlemsstaternas sida av framställarnas mänskliga och grundläggande rättigheter har fortsatt att inkomma till parlamentet. Parlamentet beklagar djupt att de kriterier för att bedöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller de grundläggande friheterna som fastställs i gemenskapsrätten har strukits i den nya förteckningen över prioritetskriterier. Parlamentet erinrar om att det enligt EU-fördraget har befogenhet att inleda det förfarande som avses i artikel 7.1 i EU-fördraget.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att generellt tillämpa principen om att all korrespondens som avser en anmälan av en verklig överträdelse av gemenskapsrätten bör diarieföras som ett klagomål om det inte omfattas av de exceptionella omständigheter som anges i punkt 3 i bilagan till meddelandet om ”klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten” (5). Parlamentet konstaterar att Europeiska ombudsmannen nyligen har slagit fast att kommissionen har gjort sig skyldig till ”administrativt missförhållande” för att inte ha diariefört ett klagomål enligt det förfarande som anges i detta meddelande, och uppmanar med kraft kommissionen att informera och rådfråga parlamentet vid eventuella ändringar av kriterierna för exceptionella omständigheter för att inte diarieföra klagomål. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att generellt tillämpa principen om att all korrespondens som avser en anmälan av en verklig överträdelse av gemenskapsrätten bör diarieföras som ett klagomål om det inte omfattas av de exceptionella omständigheter som anges i punkt 3 i bilagan till meddelandet om ”klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten” (5). Parlamentet konstaterar att Europeiska ombudsmannen nyligen har slagit fast att kommissionen har gjort sig skyldig till ”administrativt missförhållande” för att inte ha diariefört ett klagomål enligt det förfarande som anges i detta meddelande, och uppmanar med kraft kommissionen att informera och rådfråga parlamentet vid eventuella ändringar av kriterierna för exceptionella omständigheter för att inte diarieföra klagomål.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens alla avdelningar att hålla de klagande fullständigt informerade om hur handläggningen av deras klagomål fortskridit då varje förutbestämd tidsfrist löper ut (formell underrättelse, yttrande med motivering, hänskjutande till domstolen) och motivera sina beslut och redogöra noggrant för motiveringarna inför de klagande i enlighet med vad som anges i kommissionens meddelande från 2002. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens alla avdelningar att hålla de klagande fullständigt informerade om hur handläggningen av deras klagomål fortskridit då varje förutbestämd tidsfrist löper ut (formell underrättelse, yttrande med motivering, hänskjutande till domstolen) och motivera sina beslut och redogöra noggrant för motiveringarna inför de klagande i enlighet med vad som anges i kommissionens meddelande från 2002.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vidta åtgärder för att säkerställa fritt tillträde till kommissionens elektroniska databas och uppmuntrar kommissionen att fullgöra detta åtagande så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vidta åtgärder för att säkerställa fritt tillträde till kommissionens elektroniska databas och uppmuntrar kommissionen att fullgöra detta åtagande så snabbt som möjligt.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att tillhandahålla sammanfattande information om alla stadier i överträdelseförfarandena, från den formella underrättelsen och framåt. Parlamentet anser att kommissionen bör offentliggöra innehållet i sina kontakter med medlemsstaterna och tidpunkten för dessa, så snart de relevanta frågorna inte längre är föremål för undersökning för att uppnå större öppenhet och en bättre tillämpning av gemenskapsrätten i de nationella domstolarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att tillhandahålla sammanfattande information om alla stadier i överträdelseförfarandena, från den formella underrättelsen och framåt. Parlamentet anser att kommissionen bör offentliggöra innehållet i sina kontakter med medlemsstaterna och tidpunkten för dessa, så snart de relevanta frågorna inte längre är föremål för undersökning för att uppnå större öppenhet och en bättre tillämpning av gemenskapsrätten i de nationella domstolarna.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kommande offentliggörande av en skriftlig redogörelse för domstolens rättspraxis när det gäller krav på ersättning för överträdelser av rättigheter som omfattas av gemenskapsrätten. Parlamentet föreslår dessutom att kommissionen bör undersöka möjligheten att i enlighet med nationell processrätt fungera som amicus curiae i relevanta skadeståndsmål vid nationella domstolar, såsom redan sker i inhemska rättstvister som gäller gemenskapens konkurrenslagstiftning (6). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens kommande offentliggörande av en skriftlig redogörelse för domstolens rättspraxis när det gäller krav på ersättning för överträdelser av rättigheter som omfattas av gemenskapsrätten. Parlamentet föreslår dessutom att kommissionen bör undersöka möjligheten att i enlighet med nationell processrätt fungera som amicus curiae i relevanta skadeståndsmål vid nationella domstolar, såsom redan sker i inhemska rättstvister som gäller gemenskapens konkurrenslagstiftning (6).

Europaparlamentets och de nationella parlamentens roll i tillämpningen av EU-lagstiftningen

| 36. | Europaparlamentet anser att parlamentets ständiga utskott bör spela en mycket mer aktiv roll i kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning inom sina respektive ansvarsområden och att de bör erhålla stöd och informeras regelbundet av kommissionen i detta hänseende. Parlamentet föreslår att parlamentets föredragande för ett visst ärende eller föredragandens utnämnda efterträdare i så stor utsträckning som möjligt bör spela en aktivare roll när det gäller att övervaka att gemenskapens lagstiftning genomförs i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att de regelbundna sammanträden om tillämpning som anordnas av utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor bör anordnas av samtliga parlamentsutskott, och kommissionen bör alltid ges möjlighet att närvara vid dessa sammanträden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att parlamentets ständiga utskott bör spela en mycket mer aktiv roll i kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning inom sina respektive ansvarsområden och att de bör erhålla stöd och informeras regelbundet av kommissionen i detta hänseende. Parlamentet föreslår att parlamentets föredragande för ett visst ärende eller föredragandens utnämnda efterträdare i så stor utsträckning som möjligt bör spela en aktivare roll när det gäller att övervaka att gemenskapens lagstiftning genomförs i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att de regelbundna sammanträden om tillämpning som anordnas av utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor bör anordnas av samtliga parlamentsutskott, och kommissionen bör alltid ges möjlighet att närvara vid dessa sammanträden.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionens ovilja att lämna exakta upplysningar om de ärenden där överträdelseförfaranden har inletts allvarligt minskar allmänhetens intresse för och effektiviteten hos dessa sammanträden, och uppmanar parlamentets utskott att, så ofta det är möjligt, bjuda in företrädare för de berörda medlemsstaterna eller rådet till sammanträdena om gemenskapsrättens tillämpning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionens ovilja att lämna exakta upplysningar om de ärenden där överträdelseförfaranden har inletts allvarligt minskar allmänhetens intresse för och effektiviteten hos dessa sammanträden, och uppmanar parlamentets utskott att, så ofta det är möjligt, bjuda in företrädare för de berörda medlemsstaterna eller rådet till sammanträdena om gemenskapsrättens tillämpning.

| 38. | Europaparlamentet anser att parlamentets utskott (inklusive utskottet för framställningar) bör ges tillräckligt administrativt stöd så att de kan utföra sitt uppdrag effektivt, och uppmanar arbetsgruppen om reformen av parlamentet, budgetutskottet och andra berörda organ inom parlamentet att lägga fram konkreta förslag om bl.a. föredragandens roll framöver, enligt ovan, och att överväga om en särskild arbetsgrupp kan inrättas inom varje utskottssekretariat för att garantera en fortsatt och effektiv kontroll av gemenskapsrättens tillämpning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att parlamentets utskott (inklusive utskottet för framställningar) bör ges tillräckligt administrativt stöd så att de kan utföra sitt uppdrag effektivt, och uppmanar arbetsgruppen om reformen av parlamentet, budgetutskottet och andra berörda organ inom parlamentet att lägga fram konkreta förslag om bl.a. föredragandens roll framöver, enligt ovan, och att överväga om en särskild arbetsgrupp kan inrättas inom varje utskottssekretariat för att garantera en fortsatt och effektiv kontroll av gemenskapsrättens tillämpning.

| 39. | Europaparlamentet anser att det krävs ökat samarbete mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet och deras respektive parlamentariker för att främja och öka en effektiv kontroll av EU-frågor på nationell nivå. Parlamentet anser att de nationella parlamenten kan spela en viktig roll i kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning och på så vis bidra till att stärka EU:s demokratiska legitimitet och föra EU närmare medborgarna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det krävs ökat samarbete mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet och deras respektive parlamentariker för att främja och öka en effektiv kontroll av EU-frågor på nationell nivå. Parlamentet anser att de nationella parlamenten kan spela en viktig roll i kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning och på så vis bidra till att stärka EU:s demokratiska legitimitet och föra EU närmare medborgarna.

| 40. | Europaparlamentet påminner om rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller som visar i vilken mån nationella åtgärder vidtagits för att införliva direktiven. Parlamentet anser att sådana tabeller är nödvändiga för att kommissionen verkligen ska kunna kontrollera genomförandet av åtgärderna i samtliga medlemsstater. I sin egenskap av medlagstiftare bör parlamentet vidta alla de åtgärder som krävs för att se till att bestämmelserna om dessa tabeller inte stryks från kommissionens förslag under lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller som visar i vilken mån nationella åtgärder vidtagits för att införliva direktiven. Parlamentet anser att sådana tabeller är nödvändiga för att kommissionen verkligen ska kunna kontrollera genomförandet av åtgärderna i samtliga medlemsstater. I sin egenskap av medlagstiftare bör parlamentet vidta alla de åtgärder som krävs för att se till att bestämmelserna om dessa tabeller inte stryks från kommissionens förslag under lagstiftningsförfarandet.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna spelar en avgörande roll i tillämpningen av gemenskapsrätten och stöder helhjärtat kommissionens insatser för att utforma kompletterande utbildning för nationella domare, praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna spelar en avgörande roll i tillämpningen av gemenskapsrätten och stöder helhjärtat kommissionens insatser för att utforma kompletterande utbildning för nationella domare, praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella myndigheterna.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre kontrollera hur medlemsstaternas domstolar följer parlamentets beslut rörande parlamentarisk immunitet och att informera parlamentet om vilka åtgärder som den avser att vidta om kommissionen konstaterar att besluten inte följts. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre kontrollera hur medlemsstaternas domstolar följer parlamentets beslut rörande parlamentarisk immunitet och att informera parlamentet om vilka åtgärder som den avser att vidta om kommissionen konstaterar att besluten inte följts.

*

* *

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, Europeiska ombudsmannen samt medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, Europeiska ombudsmannen samt medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 297 E, 7.12.2006, s. 122.

(2)  KOM(2007)0502, avsnitt 2.2.

(3)  KOM(2002)0725, avsnitt 3.1.

(4)  KOM(2007)0502, avsnitt 3.

(5)  KOM(2002)0141.

(6)  Kommissionens meddelande om samarbetet mellan kommissionen och domstolarna i EU:s medlemsstater när det gäller tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (EUT C 101, 27.4.2004, s. 54), punkterna 17–20.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/68

---

Torsdag 21 februari 2008Situationen i Gaza

P6_TA(2008)0064

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om situationen i Gaza

2009/C 184 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt dem av den 1 juni 2006 om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (1), den 16 november 2006 om situationen i Gaza (2), den 21 juni 2007 om Meda och finansiellt stöd till den palestinska myndigheten – utvärdering, genomförande och kontroll (3), den 12 juli 2007 om Mellanöstern (4) och den 11 oktober 2007 om den humanitära situationen i Gazaremsan (5),

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (S/RES/242) av den 22 november 1967 och S/RES/338) av den 22 oktober 1973,

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen (1949),

med beaktande av Annapolisförklaringen av den 27 november 2007,

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 28 januari 2008,

med beaktande av förklaringen om situationen i Gaza, som antogs av utskottet för politiska frågor, säkerhet och mänskliga rättigheter i parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet den 28 januari 2008,

med beaktande av resolutionen om människorättskränkningar i Gazaremsan, som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 24 januari 2008 (A/HRC/S-6/L.1),

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den humanitära situationen i Gazaremsan har förvärrats ytterligare till följd av embargot mot förflyttning av människor och varor, det faktum att befolkningen delvis nekas tillgång till drickvatten, livsmedel och el, samt bristen på nödvändiga varor och tjänster. |
| --- | --- |

A.

Den humanitära situationen i Gazaremsan har förvärrats ytterligare till följd av embargot mot förflyttning av människor och varor, det faktum att befolkningen delvis nekas tillgång till drickvatten, livsmedel och el, samt bristen på nödvändiga varor och tjänster.

| B. | Gränsövergångarna till och från Gaza har varit stängda i flera månader, och embargot mot rörligheten för människor och varor har ytterligare förlamat ekonomin i Gazaremsan. |
| --- | --- |

B.

Gränsövergångarna till och från Gaza har varit stängda i flera månader, och embargot mot rörligheten för människor och varor har ytterligare förlamat ekonomin i Gazaremsan.

| C. | Inom de viktigaste offentliga tjänstesektorerna, däribland vård- och utbildningssystemen, råder allvarliga problem på grund av att man saknar det material som krävs för en fungerande verksamhet. Bristen på läkemedel och bristen på bränsle för att driva generatorerna på sjukhusen i Gazaremsan äventyrar palestiniernas liv. |
| --- | --- |

C.

Inom de viktigaste offentliga tjänstesektorerna, däribland vård- och utbildningssystemen, råder allvarliga problem på grund av att man saknar det material som krävs för en fungerande verksamhet. Bristen på läkemedel och bristen på bränsle för att driva generatorerna på sjukhusen i Gazaremsan äventyrar palestiniernas liv.

| D. | Efter det att gränsmuren brutits upp passerade hundratusentals palestinier nyligen gränsen mellan Gazaremsan och Egypten för att få tag på livsförnödenheter. De egyptiska styrkorna återfick gradvis kontrollen över situationen och stängde åter gränsen den 3 februari 2008. Därmed satte man stopp för palestiniernas fria rörlighet i enlighet med de israeliska myndigheternas begäran. |
| --- | --- |

D.

Efter det att gränsmuren brutits upp passerade hundratusentals palestinier nyligen gränsen mellan Gazaremsan och Egypten för att få tag på livsförnödenheter. De egyptiska styrkorna återfick gradvis kontrollen över situationen och stängde åter gränsen den 3 februari 2008. Därmed satte man stopp för palestiniernas fria rörlighet i enlighet med de israeliska myndigheternas begäran.

| E. | Att en del av gränsmuren och barriären rivits är en direkt följd av den oerhört allvarliga humanitära kris som råder i Gaza och som leder till att den palestinska befolkningen kräver den rörelsefrihet som de behöver för att överleva. |
| --- | --- |

E.

Att en del av gränsmuren och barriären rivits är en direkt följd av den oerhört allvarliga humanitära kris som råder i Gaza och som leder till att den palestinska befolkningen kräver den rörelsefrihet som de behöver för att överleva.

| F. | Efter en lång period utan några liknande händelser dödades och sårades civila israeler nyligen i ett terroristattentat i Dimona. Palestinsk milis har fortsatt att avfyra raketer från Gazaremsan mot israeliskt territorium, civila dödas och utsätts för fara genom militära operationer och den israeliska armén fortsätter med det utomrättsliga, riktade dödandet i Gazaremsan. |
| --- | --- |

F.

Efter en lång period utan några liknande händelser dödades och sårades civila israeler nyligen i ett terroristattentat i Dimona. Palestinsk milis har fortsatt att avfyra raketer från Gazaremsan mot israeliskt territorium, civila dödas och utsätts för fara genom militära operationer och den israeliska armén fortsätter med det utomrättsliga, riktade dödandet i Gazaremsan.

| G. | Den rådande situationen och den senaste tidens utveckling i Gazaremsan riskerar att äventyra de pågående förhandlingarna mellan israeler och palestinier och ansträngningarna för att nå fram till en överenskommelse före slutet av 2008 i enlighet med vad parterna uttalade som mål vid den internationella konferensen i Annapolis den 27 november 2007. |
| --- | --- |

G.

Den rådande situationen och den senaste tidens utveckling i Gazaremsan riskerar att äventyra de pågående förhandlingarna mellan israeler och palestinier och ansträngningarna för att nå fram till en överenskommelse före slutet av 2008 i enlighet med vad parterna uttalade som mål vid den internationella konferensen i Annapolis den 27 november 2007.

| H. | Palestinierna har under de senaste åren erhållit ett omfattande ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, och EU:s tillfälliga internationella mekanism och finansiering av projekt har spelat en viktig roll när det gällt att förhindra en humanitär katastrof i Gazaremsan och på Västbanken. Kommissionen, FN:s utvecklingsprogram, FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar och Världsbanken har avbrutit flera infrastrukturprojekt eftersom det är omöjligt att importera råmaterial. Trots alla hinder har dessa humanitära byråer, kontor och organisationer fortsatt sin verksamhet i begränsad utsträckning. Europeiska unionen fortsätter att tillhandahålla humanitärt stöd till den palestinska befolkningen och direktstöd till anställda vid den palestinska myndigheten i Gazaremsan. Den palestinsk-europeiska mekanismen för förvaltning av socio-ekonomiskt stöd (Pegase) kommer att utgöra en ny finansieringsmekanism för EU:s bistånd och annat internationellt bistånd till de palestinska områdena. |
| --- | --- |

H.

Palestinierna har under de senaste åren erhållit ett omfattande ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, och EU:s tillfälliga internationella mekanism och finansiering av projekt har spelat en viktig roll när det gällt att förhindra en humanitär katastrof i Gazaremsan och på Västbanken. Kommissionen, FN:s utvecklingsprogram, FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar och Världsbanken har avbrutit flera infrastrukturprojekt eftersom det är omöjligt att importera råmaterial. Trots alla hinder har dessa humanitära byråer, kontor och organisationer fortsatt sin verksamhet i begränsad utsträckning. Europeiska unionen fortsätter att tillhandahålla humanitärt stöd till den palestinska befolkningen och direktstöd till anställda vid den palestinska myndigheten i Gazaremsan. Den palestinsk-europeiska mekanismen för förvaltning av socio-ekonomiskt stöd (Pegase) kommer att utgöra en ny finansieringsmekanism för EU:s bistånd och annat internationellt bistånd till de palestinska områdena.

| I. | Vid konferensen i Annapolis sade alla parter att de önskar att förhandlingarna får en nystart så att en suverän och livsduglig palestinsk stat kan skapas, sida vid sida med en israelisk stat där säkerhet råder. |
| --- | --- |

I.

Vid konferensen i Annapolis sade alla parter att de önskar att förhandlingarna får en nystart så att en suverän och livsduglig palestinsk stat kan skapas, sida vid sida med en israelisk stat där säkerhet råder.

| J. | Vid den internationella givarkonferensen för den palestinska staten, som hölls i Paris i december 2007, utlovade deltagarna sammanlagt 7,4 miljarder US-dollar till stöd för uppbyggnad av palestinska institutioner och ekonomisk återhämtning under de kommande tre åren. |
| --- | --- |

J.

Vid den internationella givarkonferensen för den palestinska staten, som hölls i Paris i december 2007, utlovade deltagarna sammanlagt 7,4 miljarder US-dollar till stöd för uppbyggnad av palestinska institutioner och ekonomisk återhämtning under de kommande tre åren.

| K. | Kvartettens särskilda sändebud har fastställt fyra prioriterade projekt för ekonomisk utveckling och uppbyggnad av institutioner för de palestinska territorierna, inklusive restaurering av reningsanläggningen Beit Lahia i norra Gaza. |
| --- | --- |

K.

Kvartettens särskilda sändebud har fastställt fyra prioriterade projekt för ekonomisk utveckling och uppbyggnad av institutioner för de palestinska territorierna, inklusive restaurering av reningsanläggningen Beit Lahia i norra Gaza.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin djupa oro över den humanitära och politiska krisen i Gazaremsan och de allvarliga konsekvenser som denna situation kan komma att få. De senaste händelserna i Rafah, bland annat fredliga demonstrationer och våldsakter, är resultatet av den kris som råder i Gazaremsan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker på nytt sin djupa oro över den humanitära och politiska krisen i Gazaremsan och de allvarliga konsekvenser som denna situation kan komma att få. De senaste händelserna i Rafah, bland annat fredliga demonstrationer och våldsakter, är resultatet av den kris som råder i Gazaremsan.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin medkänsla med civilbefolkningen som drabbas av våldet i Gaza och södra Israel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin medkänsla med civilbefolkningen som drabbas av våldet i Gaza och södra Israel.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att alla våldshandlingar genast ska stoppas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att alla våldshandlingar genast ska stoppas.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Israel att upphöra med sin militära verksamhet som dödar civila och utsätter dem för fara, och att även upphöra med det utomrättsliga, riktade dödandet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Israel att upphöra med sin militära verksamhet som dödar civila och utsätter dem för fara, och att även upphöra med det utomrättsliga, riktade dödandet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Hamas att, efter sitt olagliga övertagande av Gazaremsan, förhindra att palestinsk milis avfyrar raketer från Gazaremsan mot israeliskt territorium. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Hamas att, efter sitt olagliga övertagande av Gazaremsan, förhindra att palestinsk milis avfyrar raketer från Gazaremsan mot israeliskt territorium.

| 6. | Europaparlamentet anser att den politiska strategin att isolera Gazaremsan har misslyckats både på politisk och humanitär nivå och upprepar sin uppmaning till samtliga parter om att de fullt ut bör respektera internationell rätt och särskilt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den politiska strategin att isolera Gazaremsan har misslyckats både på politisk och humanitär nivå och upprepar sin uppmaning till samtliga parter om att de fullt ut bör respektera internationell rätt och särskilt internationell humanitär rätt.

| 7. | Egypten reagerade på ett positivt sätt på störningarna i Rafah, vilket gjorde att många palestinska familjer kunde få tillgång till livsförnödenheter. Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att fortsätta att spela en aktiv roll för att upprätthålla fred och stabilitet i området. |
| --- | --- |

7.

Egypten reagerade på ett positivt sätt på störningarna i Rafah, vilket gjorde att många palestinska familjer kunde få tillgång till livsförnödenheter. Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att fortsätta att spela en aktiv roll för att upprätthålla fred och stabilitet i området.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att häva blockaden för ett öppnande av gränsövergångarna till och från Gaza under kontrollerade former. Israel uppmanas att garantera att människor och varor kan passera gränsövergångarna bland annat i Rafah och Karni, i enlighet med avtalet om rörlighet och tillträde. Parlamentet begär att EU:s gränsövervakningsuppdrag vid gränsövergången i Rafah återupptas och stöder uttalandet av EU:s höge representant för GUSP om att ett nytt rådsmandat för detta uppdrag bör övervägas. I detta sammanhang bör den internationella närvaron i området utökas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att häva blockaden för ett öppnande av gränsövergångarna till och från Gaza under kontrollerade former. Israel uppmanas att garantera att människor och varor kan passera gränsövergångarna bland annat i Rafah och Karni, i enlighet med avtalet om rörlighet och tillträde. Parlamentet begär att EU:s gränsövervakningsuppdrag vid gränsövergången i Rafah återupptas och stöder uttalandet av EU:s höge representant för GUSP om att ett nytt rådsmandat för detta uppdrag bör övervägas. I detta sammanhang bör den internationella närvaron i området utökas.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den palestinska myndighetens förslag om att överta kontrollen över gränsövergångarna på grundval av en överenskommelse mellan Egypten, Israel och den palestinska myndigheten, och stöder Arabförbundets nyligen antagna resolution i detta avseende. Icke desto mindre uppmanas den palestinska myndigheten att bidra till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att samtliga berörda parter i Gazaremsan ska delta i detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den palestinska myndighetens förslag om att överta kontrollen över gränsövergångarna på grundval av en överenskommelse mellan Egypten, Israel och den palestinska myndigheten, och stöder Arabförbundets nyligen antagna resolution i detta avseende. Icke desto mindre uppmanas den palestinska myndigheten att bidra till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att samtliga berörda parter i Gazaremsan ska delta i detta.

| 10. | Europaparlamentet anser att civilbefolkningen ska skonas från all militär verksamhet och alla former av kollektiv bestraffning. Israel uppmanas att i egenskap av ockupationsmakt fullgöra sina internationella förpliktelser i Gazaremsan. Israel uppmanas också att garantera att Gazaremsan alltid och i tillräcklig grad kan nås av humanitär hjälp, humanitärt stöd och nödvändiga varor och tjänster, bland annat bränsle och elförsörjning. Parlamentet uttrycker djup oro över att Israel beslutat att elförsörjningen till Gazaremsan kommer att skäras ner med fem procent per vecka, vilket inte kan vara förenligt med kravet på att de grundläggande humanitära behoven måste tillfredsställas. Det är välkommet att tio israeliska människorättsorganisationer ingivit en framställning mot avbrotten i bränsle- och elleveranserna i Gaza. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att civilbefolkningen ska skonas från all militär verksamhet och alla former av kollektiv bestraffning. Israel uppmanas att i egenskap av ockupationsmakt fullgöra sina internationella förpliktelser i Gazaremsan. Israel uppmanas också att garantera att Gazaremsan alltid och i tillräcklig grad kan nås av humanitär hjälp, humanitärt stöd och nödvändiga varor och tjänster, bland annat bränsle och elförsörjning. Parlamentet uttrycker djup oro över att Israel beslutat att elförsörjningen till Gazaremsan kommer att skäras ner med fem procent per vecka, vilket inte kan vara förenligt med kravet på att de grundläggande humanitära behoven måste tillfredsställas. Det är välkommet att tio israeliska människorättsorganisationer ingivit en framställning mot avbrotten i bränsle- och elleveranserna i Gaza.

| 11. | Europaparlamentet anser det, trots det politiska dödläget, krävs en dialog mellan den palestinska myndigheten och Hamas för att underlätta verksamheten dels för de offentliga institutioner som utför viktiga tjänster, dels de internationella humanitära organ, byråer och organisationer som försöker förbättra villkoren för palestinierna i Gazaremsan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser det, trots det politiska dödläget, krävs en dialog mellan den palestinska myndigheten och Hamas för att underlätta verksamheten dels för de offentliga institutioner som utför viktiga tjänster, dels de internationella humanitära organ, byråer och organisationer som försöker förbättra villkoren för palestinierna i Gazaremsan.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att en varaktig geografisk förbindelse och handelslänk skapas mellan Gazaremsan och Västbanken och av att den politiska återföreningen av dessa områden blir hållbar och genomförs på fredlig väg. Hamas uppmanas att se över sin hållning och se till att den överensstämmer med kvartettens principer och de tidigare överenskomna internationella åtagandena, och att stödja fredsprocessen och de pågående förhandlingarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att en varaktig geografisk förbindelse och handelslänk skapas mellan Gazaremsan och Västbanken och av att den politiska återföreningen av dessa områden blir hållbar och genomförs på fredlig väg. Hamas uppmanas att se över sin hållning och se till att den överensstämmer med kvartettens principer och de tidigare överenskomna internationella åtagandena, och att stödja fredsprocessen och de pågående förhandlingarna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar ånyo Hamas att visa sin goda vilja genom att omedelbart frige den israeliska korpralen Gilad Shalit. Parlamentet begär också att samtliga fängslade palestinska före detta ministrar, medlemmar av det lagstiftande rådet samt borgmästare friges. Frigivningar är ett viktigt verktyg för att skapa förtroende i samband med de pågående fredssamtalen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar ånyo Hamas att visa sin goda vilja genom att omedelbart frige den israeliska korpralen Gilad Shalit. Parlamentet begär också att samtliga fängslade palestinska före detta ministrar, medlemmar av det lagstiftande rådet samt borgmästare friges. Frigivningar är ett viktigt verktyg för att skapa förtroende i samband med de pågående fredssamtalen.

| 14. | Europaparlamentet påminner parterna om att de i Annapolis lovade att förhandla med goda avsikter, för att före slutet av 2008 kunna ingå ett fredsavtal som löser alla frågor som ännu återstår, utan undantag och inbegripet alla centrala frågor, i enlighet med tidigare överenskommelser. Båda sidor uppmanas att fullgöra sina förpliktelser enligt färdplanen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner parterna om att de i Annapolis lovade att förhandla med goda avsikter, för att före slutet av 2008 kunna ingå ett fredsavtal som löser alla frågor som ännu återstår, utan undantag och inbegripet alla centrala frågor, i enlighet med tidigare överenskommelser. Båda sidor uppmanas att fullgöra sina förpliktelser enligt färdplanen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att tillsammans med världssamfundet garantera grundläggande humanitär hjälp till palestinierna i Gazaremsan, med särskild hänsyn till behoven hos speciellt sårbara grupper. Parlamentet understryker vikten av den nya finansieringsmekanismen Pegase. Parlamentet är emellertid djupt oroat över förstörelsen av anläggningar som har finansierats genom humanitärt stöd eller projektstöd från Europeiska unionen, eftersom den undergräver EU-stödets effektivitet och inverkar på solidariteten bland allmänheten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att tillsammans med världssamfundet garantera grundläggande humanitär hjälp till palestinierna i Gazaremsan, med särskild hänsyn till behoven hos speciellt sårbara grupper. Parlamentet understryker vikten av den nya finansieringsmekanismen Pegase. Parlamentet är emellertid djupt oroat över förstörelsen av anläggningar som har finansierats genom humanitärt stöd eller projektstöd från Europeiska unionen, eftersom den undergräver EU-stödets effektivitet och inverkar på solidariteten bland allmänheten i medlemsstaterna.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av den internationella givarkonferensen i december 2007 för den palestinska staten, närmare bestämt över 7,4 miljarder US-dollar i utfästelser. Alla givare uppmanas att infria sina löften om stöd till ansträngningarna att bygga upp den framtida palestinska staten i enlighet med den reform- och utvecklingsplan som lagts fram av premiärminister Dr. Salam Fayyad. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av den internationella givarkonferensen i december 2007 för den palestinska staten, närmare bestämt över 7,4 miljarder US-dollar i utfästelser. Alla givare uppmanas att infria sina löften om stöd till ansträngningarna att bygga upp den framtida palestinska staten i enlighet med den reform- och utvecklingsplan som lagts fram av premiärminister Dr. Salam Fayyad.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de konsekvenser som ett bristfälligt underhåll av reningsanläggningarna får för miljö och folkhälsa. Parlamentet uppmanar alla parter att underlätta tillgången till de varor som behövs för reparation och återuppbyggnad av anläggningen i Beit Lahia, enligt instruktionerna från kvartettens särskilda sändebud. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de konsekvenser som ett bristfälligt underhåll av reningsanläggningarna får för miljö och folkhälsa. Parlamentet uppmanar alla parter att underlätta tillgången till de varor som behövs för reparation och återuppbyggnad av anläggningen i Beit Lahia, enligt instruktionerna från kvartettens särskilda sändebud.

| 18. | Europaparlamentet anser att det snabbt krävs ett förebildligt energiprojekt för Gazaremsan, eventuellt i Rafahområdet, för att befolkningen i Gaza ska kunna bli självständig och självförsörjande när det gäller elproduktion och avsaltning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det snabbt krävs ett förebildligt energiprojekt för Gazaremsan, eventuellt i Rafahområdet, för att befolkningen i Gaza ska kunna bli självständig och självförsörjande när det gäller elproduktion och avsaltning.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar sin arbetsgrupp för Mellanöstern att i samarbete med kommissionen och de berörda internationella organisationerna undersöka konsekvenserna av förstörelsen av infrastrukturen i Gazaremsan, och särskilt av de anläggningar som har finansierats genom humanitärt stöd eller projektstöd från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar sin arbetsgrupp för Mellanöstern att i samarbete med kommissionen och de berörda internationella organisationerna undersöka konsekvenserna av förstörelsen av infrastrukturen i Gazaremsan, och särskilt av de anläggningar som har finansierats genom humanitärt stöd eller projektstöd från Europeiska unionen.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens särskilda sändebud i Mellanöstern, talmannen i parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Israels regering och parlament samt Egyptens regering och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens särskilda sändebud i Mellanöstern, talmannen i parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Israels regering och parlament samt Egyptens regering och parlament.

---

(1)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 223.

(2)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 324.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0277.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0350.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0430.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/71

---

Torsdag 21 februari 2008Sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

P6_TA(2008)0065

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om det sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC)

2009/C 184 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter sedan 1996, i synnerhet resolutionen av den 7 juni 2007 om det femte mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) (1) samt resolutionerna av den 16 mars 2006 om resultaten från förhandlingarna om FN:s råd för mänskliga rättigheter och om UNHRC:s 62:a sammanträde (2), av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan EU och FN (3), av den 9 juni 2005 om reformen av FN (4), av den 29 september 2005 om resultaten från FN:s världstoppmöte 14–16 september 2005 (5) och av den 26 april 2007 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2006 och EU:s politik på området (6),

med beaktande av sina brådskande resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter (UNHRC),

med beaktande av tidigare ordinarie och särskilda UNHRC-möten, i synnerhet det sjätte ordinarie mötet och det sjätte särskilda mötet om människorättskränkningar i samband med Israels militärattacker mot och intrång i det ockuperade palestinska territoriet, särskilt i Gazaremsan, vilket hölls den 23–24 januari 2008,

med beaktande av det kommande UNHRC:s sjunde möte, som kommer att hållas i mars 2008,

med beaktande av den första och den andra omgången av den allmänna återkommande utvärderingen, som kommer att hållas den 7–18 april 2008 respektive den 5–16 maj 2008,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för och främjandet och bevarandet av, de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten. |
| --- | --- |

A.

Respekten för och främjandet och bevarandet av, de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten.

| B. | UNHRC skulle kunna utgöra en effektiv plattform för att stärka skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna inom FN. |
| --- | --- |

B.

UNHRC skulle kunna utgöra en effektiv plattform för att stärka skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna inom FN.

| C. | UNHRC:s sjunde möte kommer att vara synnerligen viktigt, eftersom det blir det första mötet där man behandlar flera viktiga frågor inom ramen för de nya arbetsrutinerna som är en följd av den institutionella reformen som antogs 2006 och 2007, och eftersom man vid mötet kommer att justera arbetssättet för den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

C.

UNHRC:s sjunde möte kommer att vara synnerligen viktigt, eftersom det blir det första mötet där man behandlar flera viktiga frågor inom ramen för de nya arbetsrutinerna som är en följd av den institutionella reformen som antogs 2006 och 2007, och eftersom man vid mötet kommer att justera arbetssättet för den allmänna återkommande utvärderingen.

| D. | Trovärdigheten för UNHRC är beroende av om dessa reformer och mekanismer antas på ett sätt som kommer att stärka dess möjligheter att motarbeta överträdelser av mänskliga rättigheter runt om i världen. |
| --- | --- |

D.

Trovärdigheten för UNHRC är beroende av om dessa reformer och mekanismer antas på ett sätt som kommer att stärka dess möjligheter att motarbeta överträdelser av mänskliga rättigheter runt om i världen.

| E. | En ad hoc-delegation från Europaparlamentet kommer att tillsatts för UNHRC:s sjunde möte, precis som man tillsatt en delegation för de två senaste årens möten och, före det, för UNHRC:s föregångare, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

En ad hoc-delegation från Europaparlamentet kommer att tillsatts för UNHRC:s sjunde möte, precis som man tillsatt en delegation för de två senaste årens möten och, före det, för UNHRC:s föregångare, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.

UNHRC:s arbete

| 1. | Europaparlamentet betonar UNHRC:s avgörande roll inom hela FN-konstruktionen. Parlamentet upprepar sin åsikt att UNHRC i första hand bör fokusera sitt arbete på människorättskränkningar, eftersom allmänna politiska frågor ligger inom andra FN-organs behörighet. Parlamentet betonar UNHRC:s särskilda karakteristik, nämligen de särskilda förfarandens viktiga roll, de särskilda mötena, den allmänna återkommande utvärderingen, den interaktiva dialogen och UNHRC:s kapacitet att ta itu med brådskande kriser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar UNHRC:s avgörande roll inom hela FN-konstruktionen. Parlamentet upprepar sin åsikt att UNHRC i första hand bör fokusera sitt arbete på människorättskränkningar, eftersom allmänna politiska frågor ligger inom andra FN-organs behörighet. Parlamentet betonar UNHRC:s särskilda karakteristik, nämligen de särskilda förfarandens viktiga roll, de särskilda mötena, den allmänna återkommande utvärderingen, den interaktiva dialogen och UNHRC:s kapacitet att ta itu med brådskande kriser.

| 2. | Europaparlamentet noterar resultaten av UNHRC:s arbete. Parlamentet välkomnar det ambitiösa program som UNHRC själv utarbetat och som omfattar en översyn av dess förfaranden och arbetsmetoder, i synnerhet utvecklingen och genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen och översynen av de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar resultaten av UNHRC:s arbete. Parlamentet välkomnar det ambitiösa program som UNHRC själv utarbetat och som omfattar en översyn av dess förfaranden och arbetsmetoder, i synnerhet utvecklingen och genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen och översynen av de särskilda förfarandena.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för de framsteg som UNHRC:s ordförandeskap uppnått och särskilt dess goda samarbete med kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR). Parlamentet uppmanar EU att prioritera stöd för oberoende kandidater i valet av ny ordförande för UNHRC, vilket kommer att hållas den 23 juni 2008. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för de framsteg som UNHRC:s ordförandeskap uppnått och särskilt dess goda samarbete med kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR). Parlamentet uppmanar EU att prioritera stöd för oberoende kandidater i valet av ny ordförande för UNHRC, vilket kommer att hållas den 23 juni 2008.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar anordnandet av särskilda möten, eftersom de utgör en viktig länk mellan allvarliga människorättskränkningar och oberoende sakkunskap. Parlamentet är dock oroat över att UNHRC inte vidtagit några åtgärder för att råda bot på många av de mest akuta människorättsproblemen i världen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar anordnandet av särskilda möten, eftersom de utgör en viktig länk mellan allvarliga människorättskränkningar och oberoende sakkunskap. Parlamentet är dock oroat över att UNHRC inte vidtagit några åtgärder för att råda bot på många av de mest akuta människorättsproblemen i världen.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att syftet med särskilda möten är att ta sig an brådskande kriser, medan ständiga och återkommande människorättsbrott bör behandlas vid ordinarie möten, eftersom detta möjliggör en mera djupgående analys av situationen och lösningar på lång sikt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att syftet med särskilda möten är att ta sig an brådskande kriser, medan ständiga och återkommande människorättsbrott bör behandlas vid ordinarie möten, eftersom detta möjliggör en mera djupgående analys av situationen och lösningar på lång sikt.

| 6. | Europaparlamentet betonar att de särskilda mötena kräver förberedelser och strukturerade arbetsmetoder för att positiva resultat ska kunna uppnås. Parlamentet noterar i detta sammanhang den framgångsrika behandlingen av centrala EU-initiativ. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att de särskilda mötena kräver förberedelser och strukturerade arbetsmetoder för att positiva resultat ska kunna uppnås. Parlamentet noterar i detta sammanhang den framgångsrika behandlingen av centrala EU-initiativ.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det särskilda mötet om Burma, vilket hölls i Genève i oktober 2007, hade direkta effekter i form av fördömandet av regeringens förtryck samt det besök som gjordes av den särskilde rapportören i syfte att undersöka människorättssituationen i Burma. Parlamentet beklagar avsaknaden av uppföljning och övervakning av den särskilde rapportörens rekommendationer, eftersom människorättssituationen i Burma hela tiden försämras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det särskilda mötet om Burma, vilket hölls i Genève i oktober 2007, hade direkta effekter i form av fördömandet av regeringens förtryck samt det besök som gjordes av den särskilde rapportören i syfte att undersöka människorättssituationen i Burma. Parlamentet beklagar avsaknaden av uppföljning och övervakning av den särskilde rapportörens rekommendationer, eftersom människorättssituationen i Burma hela tiden försämras.

Omröstning i FN:s generalförsamling om nya medlemmar i UNHRC

| 8. | Europaparlamentet efterlyser fria val i samtliga regioner i maj 2008 så att man kan göra ett verkligt val bland alla FN:s medlemsstater. Parlamentet beklagar att vissa länder med människorättsproblem redan har blivit valda eftersom detta innebär att man dragit ett streck över det som varit. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser fria val i samtliga regioner i maj 2008 så att man kan göra ett verkligt val bland alla FN:s medlemsstater. Parlamentet beklagar att vissa länder med människorättsproblem redan har blivit valda eftersom detta innebär att man dragit ett streck över det som varit.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ställa krav på kriterier för medlemskap i UNHRC, inbegripet genom att utfärda fasta inbjudan till särskilda förfaranden, liksom att övervaka at FN-medlemsstaternas vallöften faktiskt infrias. Parlamentet anser att till dess att en sådan reform genomförts bör man utnyttja denna regel för att fastställa vilka av kandidatländerna som EU:s medlemsstater med säte i UNHRC ska stödja. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ställa krav på kriterier för medlemskap i UNHRC, inbegripet genom att utfärda fasta inbjudan till särskilda förfaranden, liksom att övervaka at FN-medlemsstaternas vallöften faktiskt infrias. Parlamentet anser att till dess att en sådan reform genomförts bör man utnyttja denna regel för att fastställa vilka av kandidatländerna som EU:s medlemsstater med säte i UNHRC ska stödja.

Förfaranden och mekanismer

Den allmänna återkommande utvärderingen

| 10. | Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen utgör en möjlighet att förbättra allmängiltigheten av övervakningen av åtaganden och tillämpningar med avseende på mänskliga rättigheter runt om i världen genom att alla FN:s medlemsstater behandlas och granskas lika. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen utgör en möjlighet att förbättra allmängiltigheten av övervakningen av åtaganden och tillämpningar med avseende på mänskliga rättigheter runt om i världen genom att alla FN:s medlemsstater behandlas och granskas lika.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att syftet med den allmänna återkommande utvärderingen är att objektivt se över situationen i ett givet land i avsikt att identifiera typfall av människorättskränkningar som skulle kunna åtgärdas genom erfarenhetsutbyte av god praxis och förstärkt samarbete som kan leda till rekommendationer och slutsatser. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna och kommissionen att beakta dessa rekommendationer och slutsatser då de utarbetar målen och prioriteringarna för EU:s biståndsprogram. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att syftet med den allmänna återkommande utvärderingen är att objektivt se över situationen i ett givet land i avsikt att identifiera typfall av människorättskränkningar som skulle kunna åtgärdas genom erfarenhetsutbyte av god praxis och förstärkt samarbete som kan leda till rekommendationer och slutsatser. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna och kommissionen att beakta dessa rekommendationer och slutsatser då de utarbetar målen och prioriteringarna för EU:s biståndsprogram.

| 12. | Europaparlamentet kräver att den allmänna återkommande utvärderingen, vars första och andra omgång kommer att hållas den 7–18 april 2008 respektive den 5–16 maj 2008, lever upp till de förväntningar som hittills kommit till uttryck. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra den allmänna återkommande utvärderingen i samma anda som ovannämnda resolution 60/251, objektivt och med full insyn. Parlamentet uppmanar de av EU:s medlemsstater som ska undergå en allmän återkommande utvärderingen att vara självkritiska och att i sina presentationer inte begränsa sig till att endast räkna upp sina positiva resultat. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att den allmänna återkommande utvärderingen, vars första och andra omgång kommer att hållas den 7–18 april 2008 respektive den 5–16 maj 2008, lever upp till de förväntningar som hittills kommit till uttryck. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra den allmänna återkommande utvärderingen i samma anda som ovannämnda resolution 60/251, objektivt och med full insyn. Parlamentet uppmanar de av EU:s medlemsstater som ska undergå en allmän återkommande utvärderingen att vara självkritiska och att i sina presentationer inte begränsa sig till att endast räkna upp sina positiva resultat.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal frågor återstår att besvara, inklusive valet av de så kallade utvärderingstrojkorna som har till uppgift att underlätta översynen av FN:s medlemsstater på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft EU:s medlemsstater att inte acceptera att länder som är föremål för utvärdering ges möjlighet att under hemliga förhållanden sålla bland de länder som ska ansvara för utvärderingen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att ett antal frågor återstår att besvara, inklusive valet av de så kallade utvärderingstrojkorna som har till uppgift att underlätta översynen av FN:s medlemsstater på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft EU:s medlemsstater att inte acceptera att länder som är föremål för utvärdering ges möjlighet att under hemliga förhållanden sålla bland de länder som ska ansvara för utvärderingen.

| 14. | Parlamentet uppmanar UNHRC:s medlemsstater att utse oberoende experter att företräda dem i arbetsgruppen med ansvar att se över genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta ledningen när det gäller att främja ett sådant tillvägagångssätt genom att anta gemensamma riktlinjer för länder som är föremål för en allmän återkommande utvärdering. |
| --- | --- |

14.

Parlamentet uppmanar UNHRC:s medlemsstater att utse oberoende experter att företräda dem i arbetsgruppen med ansvar att se över genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta ledningen när det gäller att främja ett sådant tillvägagångssätt genom att anta gemensamma riktlinjer för länder som är föremål för en allmän återkommande utvärdering.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att involverandet av såväl det civila samhället som människorättsförsvarare, liksom de särskilda förvarandena, spelar en viktig roll. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att utvärderingens slutsatser och rekommendationer bör vara föremål för en oberoende och trovärdig översyn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att involverandet av såväl det civila samhället som människorättsförsvarare, liksom de särskilda förvarandena, spelar en viktig roll. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att utvärderingens slutsatser och rekommendationer bör vara föremål för en oberoende och trovärdig översyn.

Översyn av mandat och nominering av mandatinnehavare vid särskilda förfaranden

| 16. | Europaparlamentet betonar att de särskilda förfarandena är centrala i FN:s arbete för mänskliga rättigheter och att de spelar en särskilt viktig roll i människorättsrådets arbete. Europaparlamentet upprepar än en gång att det är nödvändigt att UNHRC:s medlemmar uppfyller sin skyldighet att till fullo samarbeta under de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att de särskilda förfarandena är centrala i FN:s arbete för mänskliga rättigheter och att de spelar en särskilt viktig roll i människorättsrådets arbete. Europaparlamentet upprepar än en gång att det är nödvändigt att UNHRC:s medlemmar uppfyller sin skyldighet att till fullo samarbeta under de särskilda förfarandena.

| 17. | Europaparlamentet understryker att UNHRC:s trovärdighet avhänger nomineringen i mars 2008 av mandatinnehavare vid särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att UNHRC:s trovärdighet avhänger nomineringen i mars 2008 av mandatinnehavare vid särskilda förfaranden.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser nomineringen till mandatinnehavare av personer med erkänd expertis på människorättsområdet, som har relevant erfarenhet och personlig integritet och är oberoende, opartiska och objektiva samt grundligt insatta i systemet för de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser nomineringen till mandatinnehavare av personer med erkänd expertis på människorättsområdet, som har relevant erfarenhet och personlig integritet och är oberoende, opartiska och objektiva samt grundligt insatta i systemet för de särskilda förfarandena.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar, icke-statliga organisationer och relevanta yrkesorganisationer att föreslå namn att föra till den lista över lämpliga kandidater som handhas av OHCHR. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar, icke-statliga organisationer och relevanta yrkesorganisationer att föreslå namn att föra till den lista över lämpliga kandidater som handhas av OHCHR.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den rådgivande grupp som ansvarar för granskningen av kandidater till mandatinnehavare vid särskilda förfaranden och som till rådets ordförande föreslår utnämningar, att fullfölja sitt mandat på ett objektivt sätt och med full insyn samt att låta kriterier för professionalism och personlig integritet styra sina val. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den rådgivande grupp som ansvarar för granskningen av kandidater till mandatinnehavare vid särskilda förfaranden och som till rådets ordförande föreslår utnämningar, att fullfölja sitt mandat på ett objektivt sätt och med full insyn samt att låta kriterier för professionalism och personlig integritet styra sina val.

| 21. | Europaparlamentet fördömer människorättsrådets beslut att inte förnya mandaten för de särskilde rapportörerna för Vitryssland och Kuba. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer människorättsrådets beslut att inte förnya mandaten för de särskilde rapportörerna för Vitryssland och Kuba.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att rådet förnyat de landsspecifika mandaten för den särskilda rapportören för Sudan samt för de oberoende experter som rapporterar om Liberia, Haiti och Burundi. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att rådet förnyat de landsspecifika mandaten för den särskilda rapportören för Sudan samt för de oberoende experter som rapporterar om Liberia, Haiti och Burundi.

| 23. | Europaparlamentet beklagar EU:s beslut att stödja UNHRC:s beslut att upplösa sin expertgrupp om Darfur. Parlamentet konstaterar att uppföljningen av expertgruppens arbete har lagts till mandatet för den särskilda rapportören för Sudan. Parlamentet bekymras av risken för att denna ytterligare arbetsbörda kan försvaga den särskilda rapportörens mandat. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar EU:s beslut att stödja UNHRC:s beslut att upplösa sin expertgrupp om Darfur. Parlamentet konstaterar att uppföljningen av expertgruppens arbete har lagts till mandatet för den särskilda rapportören för Sudan. Parlamentet bekymras av risken för att denna ytterligare arbetsbörda kan försvaga den särskilda rapportörens mandat.

| 24. | Med tanke på det mervärde de tillför anser Europaparlamentet att man i framtiden bör vara mer försiktig med att avbryta expertgruppernas mandat. |
| --- | --- |

24.

Med tanke på det mervärde de tillför anser Europaparlamentet att man i framtiden bör vara mer försiktig med att avbryta expertgruppernas mandat.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar förnyandet av de temainriktade mandaten som setts över hittills. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar förnyandet av de temainriktade mandaten som setts över hittills.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att garantera förnyandet av uppdraget för de särskilde rapportörerna för Burma och Demokratiska folkrepubliken Korea och förlängningen av uppdragen för de oberoende experterna för Somalia och Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att garantera förnyandet av uppdraget för de särskilde rapportörerna för Burma och Demokratiska folkrepubliken Korea och förlängningen av uppdragen för de oberoende experterna för Somalia och Demokratiska republiken Kongo.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att en expertmekanism inrättas om ursprungsbefolkningarnas mänskliga rättigheter, bestående av fem oberoende ledamöter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att en expertmekanism inrättas om ursprungsbefolkningarnas mänskliga rättigheter, bestående av fem oberoende ledamöter.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar att man så snart som möjligt, och under alla omständigheter under 2008, ska diskutera frågan om våld mot kvinnor i alla dess former och manifestationer, och att det ska fastställas prioriteringar för att ta upp denna fråga i UNHRC:s kommande insatser och arbetsprogram, vilket man enades om i generalförsamlingens resolution A/RES/61/143 av den 19 december 2006 om ökade insatser för att utrota alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar att man så snart som möjligt, och under alla omständigheter under 2008, ska diskutera frågan om våld mot kvinnor i alla dess former och manifestationer, och att det ska fastställas prioriteringar för att ta upp denna fråga i UNHRC:s kommande insatser och arbetsprogram, vilket man enades om i generalförsamlingens resolution A/RES/61/143 av den 19 december 2006 om ökade insatser för att utrota alla former av våld mot kvinnor.

| 29. | Europaparlamentet noterar att en uppförandekod för särskilda förfaranden för mandatinnehavare antogs den 18 juni 2007. Parlamentet uppmanar UNHRC att genomföra denna uppförandekod i enlighet med andan i resolution 60/251 och att respektera de särskilda förfarandenas oberoende. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att en uppförandekod för särskilda förfaranden för mandatinnehavare antogs den 18 juni 2007. Parlamentet uppmanar UNHRC att genomföra denna uppförandekod i enlighet med andan i resolution 60/251 och att respektera de särskilda förfarandenas oberoende.

| 30. | Europaparlamentet stöder samordningskommittén för särskilda förfaranden när det gäller att utarbeta det lämpliga förfarande enligt vilket uppförandekoden och andra relevanta handlingar, inbegripet manualen för särskilda förfaranden, kan genomföras på bästa sätt, för att stärka deras förmåga att skydda och främja de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar samordningskommittén för de särskilda förfarandena att arbeta på ett effektivt och öppet sätt så att diskussioner om teknikaliteter undviks, vilket skulle kunna försena diskussioner om de viktiga frågorna och hindra de särskilda förfarandenas mandat. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder samordningskommittén för särskilda förfaranden när det gäller att utarbeta det lämpliga förfarande enligt vilket uppförandekoden och andra relevanta handlingar, inbegripet manualen för särskilda förfaranden, kan genomföras på bästa sätt, för att stärka deras förmåga att skydda och främja de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar samordningskommittén för de särskilda förfarandena att arbeta på ett effektivt och öppet sätt så att diskussioner om teknikaliteter undviks, vilket skulle kunna försena diskussioner om de viktiga frågorna och hindra de särskilda förfarandenas mandat.

Förfarande för klagomål

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att det förfarande för klagomål som beskrivs som en del av UNHRC:s process för utveckling av institutionen verkar vara väldigt likt det före detta ”1503–förfarandet”. Parlamentet efterlyser en ny process som måste vara effektivare när det gäller att ta reda på, förhindra och ta itu med situationer där det förekommer uppenbara allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att det förfarande för klagomål som beskrivs som en del av UNHRC:s process för utveckling av institutionen verkar vara väldigt likt det före detta ”1503–förfarandet”. Parlamentet efterlyser en ny process som måste vara effektivare när det gäller att ta reda på, förhindra och ta itu med situationer där det förekommer uppenbara allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna.

EU:s deltagande

| 32. | Europaparlamentet erkänner EU:s och dess medlemsstaters aktiva deltagande under UNHRC:s första arbetsår. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erkänner EU:s och dess medlemsstaters aktiva deltagande under UNHRC:s första arbetsår.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar EU:s deltagande i de svåra förhandlingarna under det sjätte ordinarie mötet som särskilt syftade till att uppnå positiva resultat, särskilt med avseende på förnyandet av mandatet för de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar EU:s deltagande i de svåra förhandlingarna under det sjätte ordinarie mötet som särskilt syftade till att uppnå positiva resultat, särskilt med avseende på förnyandet av mandatet för de särskilda förfarandena.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att EU talar med en enda röst när det tar upp frågor om mänskliga rättigheter, men också om vikten av att varje EU-medlem uttrycker EU:s ståndpunkt för att ge denna mer tyngd. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att EU talar med en enda röst när det tar upp frågor om mänskliga rättigheter, men också om vikten av att varje EU-medlem uttrycker EU:s ståndpunkt för att ge denna mer tyngd.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja sin egen föresats att försöka uppnå enhällighet när det gäller att ta itu med människorättskränkningarna i anslutning till blockaden riktad mot Gaza och raketanfallen riktade mot Israel. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja sin egen föresats att försöka uppnå enhällighet när det gäller att ta itu med människorättskränkningarna i anslutning till blockaden riktad mot Gaza och raketanfallen riktade mot Israel.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete med OHCHR och till bevarande av dess oberoende genom att det beviljas lämplig finansiering. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete med OHCHR och till bevarande av dess oberoende genom att det beviljas lämplig finansiering.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar till kontinuerligt stöd till de särskilda förfarandena i form av pengar och personal. Parlamentet ger sitt stöd till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (7), eftersom det är en viktig källa till finansiering av de särskilda förfarandena. Parlamentet välkomnar de initiativ som tagits av ordförandeskapet för rådsarbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) för att förbättra dess samarbete med de särskilda rapportörerna, särskilt genom att systematiskt bjuda in varandra till relevanta möten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar till kontinuerligt stöd till de särskilda förfarandena i form av pengar och personal. Parlamentet ger sitt stöd till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (7), eftersom det är en viktig källa till finansiering av de särskilda förfarandena. Parlamentet välkomnar de initiativ som tagits av ordförandeskapet för rådsarbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) för att förbättra dess samarbete med de särskilda rapportörerna, särskilt genom att systematiskt bjuda in varandra till relevanta möten.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anta en ”gemensam ståndpunkt” som utformas för att säkerställa att EU-medlemmarna automatiskt undertecknar och ratificerar alla internationella instrument om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anta en ”gemensam ståndpunkt” som utformas för att säkerställa att EU-medlemmarna automatiskt undertecknar och ratificerar alla internationella instrument om mänskliga rättigheter.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att EU arbetar för att resolutioner ska antas i enhällighet. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar att ge sig i lag med länder från andra regionala grupper för att garantera ett brett stöd för resolutioner som stärker skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att på ett effektivare sätt använda sitt bistånd och politiska stöd till tredjeländer för att ge dem ett incitament att samarbeta med UNHRC. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att EU arbetar för att resolutioner ska antas i enhällighet. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar att ge sig i lag med länder från andra regionala grupper för att garantera ett brett stöd för resolutioner som stärker skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att på ett effektivare sätt använda sitt bistånd och politiska stöd till tredjeländer för att ge dem ett incitament att samarbeta med UNHRC.

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation för UNHRC:s sjunde möte att framföra den oro som uttryckts i denna resolution och uppmanar delegationen att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter om sitt besök. Europaparlamentet bör fortsätta att sända delegationer till relevanta möten i regi av UNHRC. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation för UNHRC:s sjunde möte att framföra den oro som uttryckts i denna resolution och uppmanar delegationen att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter om sitt besök. Europaparlamentet bör fortsätta att sända delegationer till relevanta möten i regi av UNHRC.

*

* *

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 62:a generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU-FN-arbetsgruppen som inrättades av utrikesutskottet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 62:a generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU-FN-arbetsgruppen som inrättades av utrikesutskottet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0235.

(2)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 409.

(3)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(4)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(5)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 582.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0165.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/75

---

Torsdag 21 februari 2008Europas demografiska framtid

P6_TA(2008)0066

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (2007/2156(INI))

2009/C 184 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 1997 om kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om den demografiska situationen i Europeiska unionen (1995) (1),

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 1998 om kommissionens befolkningsrapport för 1997 (2),

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2000 om kommissionens meddelande ”Mot ett Europa för alla åldrar – Att främja välfärd och solidaritet mellan generationerna” (3),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europas reaktion på åldrandet i världen – Att främja ekonomiska och sociala framsteg i en värld med en allt äldre befolkning – Europeiska kommissionens bidrag till den andra Världskonferensen om åldrandefrågor” (KOM(2002)0143),

med beaktande av Europeiska ungdomspakten, antagen av Europeiska rådet i Bryssel den 22–23 mars 2005,

med beaktande av kommissionens grönbok ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna” (KOM(2005)0094),

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om demografiska utmaningar och solidaritet mellan generationerna (4),

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2006 om en europeisk social modell för framtiden (5),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europas demografiska framtid – En utmaning som öppnar möjligheter” (KOM(2006)0571),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Främja solidariteten mellan generationerna” (KOM(2007)0244),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”av den 14 mars 2007 med titeln Familjen och den demografiska utvecklingen” (6) och dess kärnförslag om en europeisk familjepakt som ska undertecknas av medlemsstaterna,

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Europas demografiska framtid: fakta och siffror” (SEK(2007)0638),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för regional utveckling samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0024/2008),

| A. | Befolkningsstrukturen är det samlade resultatet av tre faktorer: födelsetalen, den förväntade livslängden och migrationsströmmarna. De nuvarande siffrorna visar att befolkningens struktur kommer att ha förändrats avsevärt i unionens medlemsstater 2050, vilket bland annat kommer att ta sig uttryck i en åldrande europeisk befolkning. Medelåldern kan komma att öka från 39 år 2004 till 49 år 2050. |
| --- | --- |

A.

Befolkningsstrukturen är det samlade resultatet av tre faktorer: födelsetalen, den förväntade livslängden och migrationsströmmarna. De nuvarande siffrorna visar att befolkningens struktur kommer att ha förändrats avsevärt i unionens medlemsstater 2050, vilket bland annat kommer att ta sig uttryck i en åldrande europeisk befolkning. Medelåldern kan komma att öka från 39 år 2004 till 49 år 2050.

| B. | Dessa befolkningsförändringar kan enligt kommissionens beräkningar komma att förändra befolkningsstrukturen och ålderspyramiden i grunden. Antalet unga mellan 0 och 14 år kommer att minska från 100 miljoner (index 1975) till 66 miljoner 2050. Befolkningen i arbetsför ålder kommer att nå sin kulmen vid 331 miljoner omkring 2010 för att sedan minska stadigt (ca 268 miljoner 2050), samtidigt som den förväntade livslängden kommer att öka med sex år för män och fem år för kvinnor mellan 2004 och 2050. Antalet äldre personer över 80 år väntas öka från 4,1 procent 2005 till 11,4 procent 2050. |
| --- | --- |

B.

Dessa befolkningsförändringar kan enligt kommissionens beräkningar komma att förändra befolkningsstrukturen och ålderspyramiden i grunden. Antalet unga mellan 0 och 14 år kommer att minska från 100 miljoner (index 1975) till 66 miljoner 2050. Befolkningen i arbetsför ålder kommer att nå sin kulmen vid 331 miljoner omkring 2010 för att sedan minska stadigt (ca 268 miljoner 2050), samtidigt som den förväntade livslängden kommer att öka med sex år för män och fem år för kvinnor mellan 2004 och 2050. Antalet äldre personer över 80 år väntas öka från 4,1 procent 2005 till 11,4 procent 2050.

| C. | Den genomsnittliga demografiska försörjningsbördan i Europa (antalet personer som fyllt 65 år delat med antalet personer i åldersgruppen 14–65 år) kommer att öka från 25 procent 2004 till 53 procent 2050. |
| --- | --- |

C.

Den genomsnittliga demografiska försörjningsbördan i Europa (antalet personer som fyllt 65 år delat med antalet personer i åldersgruppen 14–65 år) kommer att öka från 25 procent 2004 till 53 procent 2050.

| D. | Den ekonomiska försörjningsbördan (antalet ekonomiskt inaktiva personer, exempelvis pensionärer, barn och ungdomar i utbildning delat med antalet ekonomiskt aktiva personer i arbetsför ålder) är dock mycket viktigare än den demografiska försörjningsbördan när man beräknar samhällets kostnader för att finansiera den inaktiva befolkningen. |
| --- | --- |

D.

Den ekonomiska försörjningsbördan (antalet ekonomiskt inaktiva personer, exempelvis pensionärer, barn och ungdomar i utbildning delat med antalet ekonomiskt aktiva personer i arbetsför ålder) är dock mycket viktigare än den demografiska försörjningsbördan när man beräknar samhällets kostnader för att finansiera den inaktiva befolkningen.

| E. | De demografiska förändringarna påverkar kraftigt de offentliga utgifterna, som förväntas öka med 10 procent mellan 2004 och 2050. |
| --- | --- |

E.

De demografiska förändringarna påverkar kraftigt de offentliga utgifterna, som förväntas öka med 10 procent mellan 2004 och 2050.

| F. | De demografiska förändringarna torde inte påverka den totala europeiska befolkningen före 2050, men de kommer att medföra betydande regionala obalanser. Vissa regioner i unionen kännetecknas redan av stora utflyttningar av ungdomar, främst unga kvinnor. Den europeiska befolkningens andel av världens befolkning kommer dessutom att sjunka från 15 procent för 100 år sedan till 5 procent 2050. Unionens regioner påverkas på mycket olika sätt av dessa förändringar. Regioner som upplever nettoutflyttningar har redan ett oproportionerligt högt antal äldre människor, medan regioner med nettoinflyttning ännu inte ser denna process med ett åldrande samhälle, tack vare de ungdomar som invandrar till områdena. |
| --- | --- |

F.

De demografiska förändringarna torde inte påverka den totala europeiska befolkningen före 2050, men de kommer att medföra betydande regionala obalanser. Vissa regioner i unionen kännetecknas redan av stora utflyttningar av ungdomar, främst unga kvinnor. Den europeiska befolkningens andel av världens befolkning kommer dessutom att sjunka från 15 procent för 100 år sedan till 5 procent 2050. Unionens regioner påverkas på mycket olika sätt av dessa förändringar. Regioner som upplever nettoutflyttningar har redan ett oproportionerligt högt antal äldre människor, medan regioner med nettoinflyttning ännu inte ser denna process med ett åldrande samhälle, tack vare de ungdomar som invandrar till områdena.

| G. | Infertilitet är en av orsakerna till befolkningsnedgången och bör erkännas som ett folkhälsoproblem som drabbar både män och kvinnor. Kommissionen erinras om den vädjan om insatser avseende infertilitet och demografi som Europaparlamentet riktade 2005 och i vilken kommissionen uppmanades att lägga fram rekommendationer på detta område. |
| --- | --- |

G.

Infertilitet är en av orsakerna till befolkningsnedgången och bör erkännas som ett folkhälsoproblem som drabbar både män och kvinnor. Kommissionen erinras om den vädjan om insatser avseende infertilitet och demografi som Europaparlamentet riktade 2005 och i vilken kommissionen uppmanades att lägga fram rekommendationer på detta område.

| H. | Den lagliga invandringen är ett positivt bidrag till den europeiska befolkningens sammansättning och är nödvändig för att upprätthålla den demografiska balansen. Den lagliga invandringen är dock i sig inte tillräcklig för att motverka befolkningens åldrande i EU och åtgärder måste vidtas för att öka födelsetalen bland befolkningen. |
| --- | --- |

H.

Den lagliga invandringen är ett positivt bidrag till den europeiska befolkningens sammansättning och är nödvändig för att upprätthålla den demografiska balansen. Den lagliga invandringen är dock i sig inte tillräcklig för att motverka befolkningens åldrande i EU och åtgärder måste vidtas för att öka födelsetalen bland befolkningen.

| I. | Invandring är bara en kortsiktig dellösning på Europas befolkningsförändringar, som kräver att medlemsstaterna gör åtaganden för att säkerställa respekten för jämställdhetsprincipen i den offentliga och privata sektorn, skydda mödraskapet, erbjuda socialt och ekonomiskt stöd till familjer och vidta åtgärder för att förbättra möjligheten att förena familje- och yrkeslivet för män och kvinnor. |
| --- | --- |

I.

Invandring är bara en kortsiktig dellösning på Europas befolkningsförändringar, som kräver att medlemsstaterna gör åtaganden för att säkerställa respekten för jämställdhetsprincipen i den offentliga och privata sektorn, skydda mödraskapet, erbjuda socialt och ekonomiskt stöd till familjer och vidta åtgärder för att förbättra möjligheten att förena familje- och yrkeslivet för män och kvinnor.

| J. | Funktionshinder har ett starkt samband med ålder, och det är vanligare att äldre personer har en funktionsnedsättning eller ett funktionshinder. |
| --- | --- |

J.

Funktionshinder har ett starkt samband med ålder, och det är vanligare att äldre personer har en funktionsnedsättning eller ett funktionshinder.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet ser med allvar på befolkningsprognoserna för 2050, men understryker att prognoser 50 år framåt i tiden inte är slutgiltiga förutsägelser utan varningssignaler som vi redan i dag bör göra något åt för att i morgon kunna bevara konkurrenskraften, ekonomins livskraft, den sociala sammanhållningen, solidariteten mellan generationerna och den europeiska sociala modellen. Parlamentet anser att perspektivet med minskande befolkningar vid 2050 kan medföra minskad miljöpåverkan och skapa möjligheter till hållbar utveckling, vilket i sin tur kräver en förutseende politik för att anpassa fysisk planering, bostäder, transporter och alla andra typer av infrastrukturer till dessa förhållanden. Parlamentet erkänner medlemsstaternas befogenheter i detta avseende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser med allvar på befolkningsprognoserna för 2050, men understryker att prognoser 50 år framåt i tiden inte är slutgiltiga förutsägelser utan varningssignaler som vi redan i dag bör göra något åt för att i morgon kunna bevara konkurrenskraften, ekonomins livskraft, den sociala sammanhållningen, solidariteten mellan generationerna och den europeiska sociala modellen. Parlamentet anser att perspektivet med minskande befolkningar vid 2050 kan medföra minskad miljöpåverkan och skapa möjligheter till hållbar utveckling, vilket i sin tur kräver en förutseende politik för att anpassa fysisk planering, bostäder, transporter och alla andra typer av infrastrukturer till dessa förhållanden. Parlamentet erkänner medlemsstaternas befogenheter i detta avseende.

| 2. | Europaparlamentet vill först och främst påpeka att de två huvudorsakerna till befolkningsförändringarna, dvs. sjunkande födelsetal och en åldrande befolkning, är ett resultat av framsteg. Att den förväntade livslängden har ökat är en direkt konsekvens av framsteg inom vetenskap, hygien och levnadsnivå. Kvinnors kontroll över födelsetalen är resultatet av deras frigörelse och hänger samman med högre utbildningsnivå för flickor liksom kvinnors delaktighet i arbetslivet och samhällsansvaret. Enligt parlamentet bör allt detta betraktas som definitiva framsteg för mänskligheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vill först och främst påpeka att de två huvudorsakerna till befolkningsförändringarna, dvs. sjunkande födelsetal och en åldrande befolkning, är ett resultat av framsteg. Att den förväntade livslängden har ökat är en direkt konsekvens av framsteg inom vetenskap, hygien och levnadsnivå. Kvinnors kontroll över födelsetalen är resultatet av deras frigörelse och hänger samman med högre utbildningsnivå för flickor liksom kvinnors delaktighet i arbetslivet och samhällsansvaret. Enligt parlamentet bör allt detta betraktas som definitiva framsteg för mänskligheten.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att ett samhälle som sätter barnen i centrum för sin politik är en förutsättning för att födelsetalen ska kunna förbättras. Parlamentet framhåller behovet av att skapa en familjevänlig miljö, förbättra levnadsvillkoren för familjer och barn och göra det möjligt för människor att förverkliga sina familjeplaner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att ett samhälle som sätter barnen i centrum för sin politik är en förutsättning för att födelsetalen ska kunna förbättras. Parlamentet framhåller behovet av att skapa en familjevänlig miljö, förbättra levnadsvillkoren för familjer och barn och göra det möjligt för människor att förverkliga sina familjeplaner.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att genomsnittet i unionen på 1,5 barn är ett onormalt lågt födelsetal som inte återspeglar kvinnors vilja eller de europeiska medborgarnas önskemål om att bilda familj. Företeelsen skulle alltså även kunna ha att göra med svårigheterna att förena yrkes- och familjeliv (brist på barnomsorg, brist på socioekonomiskt stöd till familjer och till kvinnor som arbetar), en ångestfylld social kontext (instabila arbetsförhållanden, dyrt boende) och oro inför framtiden (sent inträde på arbetsmarknaden för ungdomar, osäkra arbeten). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att genomsnittet i unionen på 1,5 barn är ett onormalt lågt födelsetal som inte återspeglar kvinnors vilja eller de europeiska medborgarnas önskemål om att bilda familj. Företeelsen skulle alltså även kunna ha att göra med svårigheterna att förena yrkes- och familjeliv (brist på barnomsorg, brist på socioekonomiskt stöd till familjer och till kvinnor som arbetar), en ångestfylld social kontext (instabila arbetsförhållanden, dyrt boende) och oro inför framtiden (sent inträde på arbetsmarknaden för ungdomar, osäkra arbeten).

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att alkohol- och narkotikakonsumtionen bland ungdomar är en samhällsfara med enorma demografiska konsekvenser i form av nedsatt förmåga att arbeta och att bilda familj m.m. Parlamentet rekommenderar därför att det införs målinriktade ramprogram för att motverka en tidig alkohol- och narkotikadebut och för att komma till rätta med narkotika- och alkoholberoendet bland ungdomar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att alkohol- och narkotikakonsumtionen bland ungdomar är en samhällsfara med enorma demografiska konsekvenser i form av nedsatt förmåga att arbeta och att bilda familj m.m. Parlamentet rekommenderar därför att det införs målinriktade ramprogram för att motverka en tidig alkohol- och narkotikadebut och för att komma till rätta med narkotika- och alkoholberoendet bland ungdomar.

| 6. | Europaparlamentet anser att den ökade förväntade livslängden är något positivt och att den ska uppfattas på det sättet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att motarbeta risken för fattigdom bland pensionärer som innebär att de inte har råd att bo, ta hand om sig själva och få ett värdigt slut på livet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den ökade förväntade livslängden är något positivt och att den ska uppfattas på det sättet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att motarbeta risken för fattigdom bland pensionärer som innebär att de inte har råd att bo, ta hand om sig själva och få ett värdigt slut på livet.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser omfattande åtgärder mot diskriminering, eftersom frågan om Europas demografiska framtid inte kan skiljas från problemet med sårbara grupper som lever i samhällets utkant i stor fattigdom och vars missgynnade situation ofta anses vara deras eget fel, något som påverkar inte bara barnen utan även de kommande generationerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser omfattande åtgärder mot diskriminering, eftersom frågan om Europas demografiska framtid inte kan skiljas från problemet med sårbara grupper som lever i samhällets utkant i stor fattigdom och vars missgynnade situation ofta anses vara deras eget fel, något som påverkar inte bara barnen utan även de kommande generationerna.

| 8. | Europaparlamentet vill uppmärksamma de övergrepp och den brist på vård som äldre utsätts för inom sina familjer eller på de institutioner som de är placerade på. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna och kommissionen att göra mer för att visa hur omfattande övergreppen mot äldre i unionen är. Enligt beräkningar utsätts så mycket som 10 procent av alla äldre för någon form av fysiska, ekonomiska eller psykiska övergrepp innan de dör. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla informationen, varningssystemen och straffen i samband med sådana övergrepp och välkomnar kommissionens avsikt att under 2008 utarbeta ett meddelande om övergrepp mot äldre. Detta meddelande bör ge upphov till en helhetsstrategi som syftar till en omfattande informations- och åtgärdskampanj på området (utbildning av vårdgivare, fastställande av kvalitetsnormer och bestraffning av övergrepp). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vill uppmärksamma de övergrepp och den brist på vård som äldre utsätts för inom sina familjer eller på de institutioner som de är placerade på. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna och kommissionen att göra mer för att visa hur omfattande övergreppen mot äldre i unionen är. Enligt beräkningar utsätts så mycket som 10 procent av alla äldre för någon form av fysiska, ekonomiska eller psykiska övergrepp innan de dör. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla informationen, varningssystemen och straffen i samband med sådana övergrepp och välkomnar kommissionens avsikt att under 2008 utarbeta ett meddelande om övergrepp mot äldre. Detta meddelande bör ge upphov till en helhetsstrategi som syftar till en omfattande informations- och åtgärdskampanj på området (utbildning av vårdgivare, fastställande av kvalitetsnormer och bestraffning av övergrepp).

| 9. | Europaparlamentet beklagar att det hittills inte har vidtagits tillräckliga åtgärder för att förbereda unionen på denna utmaning som har kunnat förutses i flera år. Parlamentet beklagar framför allt att det stora flertalet av unionens medlemsstater inte har uppfyllt Lissabonmålen och Europeiska rådets åtaganden från Barcelona den 15–16 mars 2002 om barnomsorg, sysselsättning för personer över 55 år, bättre balans mellan familjeliv och yrkesliv samt kvinnors delaktighet i arbetslivet, och att unionen som helhet fortfarande har långt kvar innan dessa mål uppnås. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att det hittills inte har vidtagits tillräckliga åtgärder för att förbereda unionen på denna utmaning som har kunnat förutses i flera år. Parlamentet beklagar framför allt att det stora flertalet av unionens medlemsstater inte har uppfyllt Lissabonmålen och Europeiska rådets åtaganden från Barcelona den 15–16 mars 2002 om barnomsorg, sysselsättning för personer över 55 år, bättre balans mellan familjeliv och yrkesliv samt kvinnors delaktighet i arbetslivet, och att unionen som helhet fortfarande har långt kvar innan dessa mål uppnås.

| 10. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att tillhandahålla omsorg av hög kvalitet och till rimliga priser för barn och andra personer i beroendeställning i enlighet med målen från Europeiska rådet i Barcelona 15–16 mars 2002, där medlemsstaterna uppmanades att senast 2010 erbjuda barnomsorg för minst 90 procent av alla barn mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 procent av alla barn under tre år. Med hjälp av dessa åtgärder ska föräldrar kunna anpassa sitt deltagande på arbetsmarknaden efter sitt eget livsmönster. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att tillhandahålla omsorg av hög kvalitet och till rimliga priser för barn och andra personer i beroendeställning i enlighet med målen från Europeiska rådet i Barcelona 15–16 mars 2002, där medlemsstaterna uppmanades att senast 2010 erbjuda barnomsorg för minst 90 procent av alla barn mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 procent av alla barn under tre år. Med hjälp av dessa åtgärder ska föräldrar kunna anpassa sitt deltagande på arbetsmarknaden efter sitt eget livsmönster.

| 11. | Europaparlamentet anser att unionens mål inte bör inskränka sig till uppfyllandet av Barcelonamålen om barnomsorgsinrättningar och anser att dessa inrättningar bör betraktas som allmänna tjänster som är tillgängliga för alla som behöver dem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att unionens mål inte bör inskränka sig till uppfyllandet av Barcelonamålen om barnomsorgsinrättningar och anser att dessa inrättningar bör betraktas som allmänna tjänster som är tillgängliga för alla som behöver dem.

| 12. | Europaparlamentet understryker att många småföretag är dåligt förberedda på utmaningarna i form av en åldrande arbetsstyrka och att de kan behöva hjälp från medlemsstaterna i det avseendet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att många småföretag är dåligt förberedda på utmaningarna i form av en åldrande arbetsstyrka och att de kan behöva hjälp från medlemsstaterna i det avseendet.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens initiativ att fortsätta diskussionerna om denna enorma utmaning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja fastställande och utbyte av god praxis på regional och lokal nivå och att utnyttja denna möjlighet till innovation i unionen. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens integrerade strategi för den demografiska utmaningen och de fem huvudriktlinjer som ska leda fram till en solidaritetspakt mellan generationer, kön och territorier. Om befolkningsutmaningarna ska kunna mötas med framgång måste medlemsstaterna genomföra Lissabonstrategin på ett effektivt sätt och upprätta en nära samordning på medlemsstatsnivå mellan sin makroekonomiska politik och sin socialpolitik. På så vis ska unionens ekonomiska system skapa en tillväxt, konkurrenskraft och produktivitet som gör det möjligt att anta utmaningarna med en åldrande befolkning och som gör att medlemsstaterna kan uppfylla sina skyldigheter och utforma en innovativ politik inom offentliga finanser, vårdtjänster, tjänster av allmänt intresse, invandring och integration. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens initiativ att fortsätta diskussionerna om denna enorma utmaning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja fastställande och utbyte av god praxis på regional och lokal nivå och att utnyttja denna möjlighet till innovation i unionen. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens integrerade strategi för den demografiska utmaningen och de fem huvudriktlinjer som ska leda fram till en solidaritetspakt mellan generationer, kön och territorier. Om befolkningsutmaningarna ska kunna mötas med framgång måste medlemsstaterna genomföra Lissabonstrategin på ett effektivt sätt och upprätta en nära samordning på medlemsstatsnivå mellan sin makroekonomiska politik och sin socialpolitik. På så vis ska unionens ekonomiska system skapa en tillväxt, konkurrenskraft och produktivitet som gör det möjligt att anta utmaningarna med en åldrande befolkning och som gör att medlemsstaterna kan uppfylla sina skyldigheter och utforma en innovativ politik inom offentliga finanser, vårdtjänster, tjänster av allmänt intresse, invandring och integration.

Utmaningen i demografisk förnyelse

| 14. | Europaparlamentet inser att moderskap handlar om mäns och kvinnors högst personliga val som måste respekteras. Men med tanke på att födelsetalen varierar mellan 1,25 och 2,0 mellan medlemsstaterna anser parlamentet att födelsekurvorna kan påverkas i positiv riktning med hjälp av en samordnad offentlig politik som skapar materiellt och psykologiskt gynnsamma förutsättningar för familjer och barn. I enlighet med de principer som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén försvarar i sitt förslag om en europeisk familjepakt bör dessa åtgärder vidtas på lång sikt och ge den stabilitet och det skydd som krävs för ett beslut att bli förälder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet inser att moderskap handlar om mäns och kvinnors högst personliga val som måste respekteras. Men med tanke på att födelsetalen varierar mellan 1,25 och 2,0 mellan medlemsstaterna anser parlamentet att födelsekurvorna kan påverkas i positiv riktning med hjälp av en samordnad offentlig politik som skapar materiellt och psykologiskt gynnsamma förutsättningar för familjer och barn. I enlighet med de principer som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén försvarar i sitt förslag om en europeisk familjepakt bör dessa åtgärder vidtas på lång sikt och ge den stabilitet och det skydd som krävs för ett beslut att bli förälder.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta sig inspireras av bästa praxis när det gäller mammaledighetens längd, som varierar i medlemsstaterna från 14 till 28 veckor, och när det gäller föräldraledighet, vård och stöd före födseln, inkomstgaranti under graviditeten och återgång till samma arbete. Parlamentet vill även att medlemsstaterna vidtar åtgärder och bestraffar våld och övergrepp i hemmet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta sig inspireras av bästa praxis när det gäller mammaledighetens längd, som varierar i medlemsstaterna från 14 till 28 veckor, och när det gäller föräldraledighet, vård och stöd före födseln, inkomstgaranti under graviditeten och återgång till samma arbete. Parlamentet vill även att medlemsstaterna vidtar åtgärder och bestraffar våld och övergrepp i hemmet.

| 16. | Europaparlamentet erinrar om att kvinnor diskrimineras i fråga om arbetsvillkor och av arbetsgivare som ser med oblida ögon på deras önskan att skaffa barn. Kvinnor är dessutom undersysselsatta i förhållande till sina kvalifikationer, och deras inkomstnivåer ligger under de genomsnittliga standardlönerna, vilket är till förfång för deras nödvändiga ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vederbörligen genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (7) och att införliva rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerheten och hälsan på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (8). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för direktiv 92/85/EEG vidta åtgärder mot arbetsgivare som direkt eller indirekt diskriminerar kvinnliga arbetstagare som vill skaffa barn. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om att kvinnor diskrimineras i fråga om arbetsvillkor och av arbetsgivare som ser med oblida ögon på deras önskan att skaffa barn. Kvinnor är dessutom undersysselsatta i förhållande till sina kvalifikationer, och deras inkomstnivåer ligger under de genomsnittliga standardlönerna, vilket är till förfång för deras nödvändiga ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vederbörligen genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (7) och att införliva rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerheten och hälsan på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (8). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för direktiv 92/85/EEG vidta åtgärder mot arbetsgivare som direkt eller indirekt diskriminerar kvinnliga arbetstagare som vill skaffa barn.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga åtgärder för att erbjuda särskilt skydd och stöd för kvinnor efter förlossningen, inte minst för unga ensamstående mammor, med tanke på det växande antalet enföräldersfamiljer, där föräldern i 85 procent av fallen är en kvinna och där risken att drabbas av fattigdom är högre. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga åtgärder för att erbjuda särskilt skydd och stöd för kvinnor efter förlossningen, inte minst för unga ensamstående mammor, med tanke på det växande antalet enföräldersfamiljer, där föräldern i 85 procent av fallen är en kvinna och där risken att drabbas av fattigdom är högre.

| 18. | Europaparlamentet pekar på vikten av att satsa offentliga medel på småbarn och stora familjer, bland annat genom att erbjuda barnomsorg och skydda isolerade mödrar och enföräldersfamiljer, som är särskilt utsatta för social marginalisering, isolering och fattigdom. Sådana åtgärder är i allmänhetens intresse och bidrar till att skapa arbetstillfällen och utveckla den lokala och regionala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till vara exempel på bästa praxis från regioner i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet pekar på vikten av att satsa offentliga medel på småbarn och stora familjer, bland annat genom att erbjuda barnomsorg och skydda isolerade mödrar och enföräldersfamiljer, som är särskilt utsatta för social marginalisering, isolering och fattigdom. Sådana åtgärder är i allmänhetens intresse och bidrar till att skapa arbetstillfällen och utveckla den lokala och regionala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till vara exempel på bästa praxis från regioner i olika medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar därför kombinerade offentlig-privata investeringar i barnomsorg och förskola. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar därför kombinerade offentlig-privata investeringar i barnomsorg och förskola.

| 20. | Europaparlamentet betonar att en tillfredsställande tillgång till omsorgstjänster för barn, äldre, funktionshindrade och andra personer i beroendeställning är nödvändig för att möjliggöra ett fullständigt och jämställt deltagande av män och kvinnor på arbetsmarknaden, något som kommer att påverka nivån på den informella vård som ges inom hushållen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att en tillfredsställande tillgång till omsorgstjänster för barn, äldre, funktionshindrade och andra personer i beroendeställning är nödvändig för att möjliggöra ett fullständigt och jämställt deltagande av män och kvinnor på arbetsmarknaden, något som kommer att påverka nivån på den informella vård som ges inom hushållen.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att den sociala dialogen har lett fram till avtal om föräldraledighet och deltid, som omfattas av direktiven 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet (9) och 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete (10). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att denna lagstiftning genomförs med beaktande av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om att den sociala dialogen har lett fram till avtal om föräldraledighet och deltid, som omfattas av direktiven 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet (9) och 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete (10). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att denna lagstiftning genomförs med beaktande av subsidiaritetsprincipen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta placering i familjehem och adoption av barn som utsatts för övergrepp, föräldralösa barn och barn som uppfostrats inom särskilda institutioner. Parlamentet vill att det på europeisk nivå inleds överläggningar om förfarandena vid adoption av barn från medlemsstater eller tredjeländer och att man försäkrar sig om att nationella och internationella regler respekteras och att nödvändiga ändringar görs med respekt för barnen. Parlamentet uppmanar till största möjliga vaksamhet mot alla former av övergrepp och människohandel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta placering i familjehem och adoption av barn som utsatts för övergrepp, föräldralösa barn och barn som uppfostrats inom särskilda institutioner. Parlamentet vill att det på europeisk nivå inleds överläggningar om förfarandena vid adoption av barn från medlemsstater eller tredjeländer och att man försäkrar sig om att nationella och internationella regler respekteras och att nödvändiga ändringar görs med respekt för barnen. Parlamentet uppmanar till största möjliga vaksamhet mot alla former av övergrepp och människohandel.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att familjemönstren håller på att förändras och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att allvarligt beakta detta faktum när de utformar och driver sin politik. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att familjemönstren håller på att förändras och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att allvarligt beakta detta faktum när de utformar och driver sin politik.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att den europeiska faderskapslagstiftningen måste förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå särskilda åtgärder för att underlätta pappors större delaktighet i familjelivet genom att utöka rätten till pappaledighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja pappors rättigheter i samband med uppfostran och omvårdnad av deras barn, inte minst vid separation eller skilsmässa, i syfte att utveckla jämställdheten i det europeiska samhället. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att den europeiska faderskapslagstiftningen måste förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå särskilda åtgärder för att underlätta pappors större delaktighet i familjelivet genom att utöka rätten till pappaledighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja pappors rättigheter i samband med uppfostran och omvårdnad av deras barn, inte minst vid separation eller skilsmässa, i syfte att utveckla jämställdheten i det europeiska samhället.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta den känsliga frågan om infertilitet, som drabbar både gifta och ogifta kvinnor och par. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta den känsliga frågan om infertilitet, som drabbar både gifta och ogifta kvinnor och par.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att infertilitet är ett medicinskt tillstånd som erkänts av WHO och som kan ha svåra följder, exempelvis depression. Allt fler människor lider av sterilitet, och för närvarande är runt 15 procent av alla par drabbade. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera par allmän tillgång till behandling mot. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att infertilitet är ett medicinskt tillstånd som erkänts av WHO och som kan ha svåra följder, exempelvis depression. Allt fler människor lider av sterilitet, och för närvarande är runt 15 procent av alla par drabbade. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera par allmän tillgång till behandling mot.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fastställa och utbyta god praxis till förmån för familjer, familjebidragssystem och sociala tjänster av allmänt intresse som syftar till att skydda och stödja familjer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda stöd som är särskilt inriktat på unga föräldrar som fullföljer sina studier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fastställa och utbyta god praxis till förmån för familjer, familjebidragssystem och sociala tjänster av allmänt intresse som syftar till att skydda och stödja familjer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda stöd som är särskilt inriktat på unga föräldrar som fullföljer sina studier.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det sociala, ekonomiska och fostrande värdet av informellt familjearbete i form av omsorg om barn och personer i beroendeställning genom att titta på möjligheten för personer som utför sådant arbete att tillgodoräkna det i sin anställningstid och i sina socialförsäkrings- och pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det sociala, ekonomiska och fostrande värdet av informellt familjearbete i form av omsorg om barn och personer i beroendeställning genom att titta på möjligheten för personer som utför sådant arbete att tillgodoräkna det i sin anställningstid och i sina socialförsäkrings- och pensionsrättigheter.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra positiva åtgärder som främjar föräldraskap, exempelvis extra pensionsrättigheter samt skattelättnader för inrättande av företagsdaghem, och att utbyta god praxis på området. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra positiva åtgärder som främjar föräldraskap, exempelvis extra pensionsrättigheter samt skattelättnader för inrättande av företagsdaghem, och att utbyta god praxis på området.

Utmaningen i mänskliga resurser

| 30. | Europaparlamentet noterar med hänsyn till obalansen mellan arbetsaktiva och icke arbetsaktiva till följd av de demografiska förändringarna att unionen har stora marginaler att öka sysselsättningen genom arbete för kvinnor, ungdomar, äldre och funktionshindrade. Parlamentet anser att full sysselsättning måste utgöra ett mål på kort sikt i översynen av Lissabonstrategin 2008. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar med hänsyn till obalansen mellan arbetsaktiva och icke arbetsaktiva till följd av de demografiska förändringarna att unionen har stora marginaler att öka sysselsättningen genom arbete för kvinnor, ungdomar, äldre och funktionshindrade. Parlamentet anser att full sysselsättning måste utgöra ett mål på kort sikt i översynen av Lissabonstrategin 2008.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en reform av den nuvarande hanteringen av mänskliga resurser i Europa. Undersysselsättningen bland människor under 25–30 år och över 55 år gör att arbetslivet begränsas till ca 30 år för en stor del av befolkningen. Parlamentet efterlyser insatser till förmån för ett förebyggande och helhetsbetonat grepp på åldersfrågorna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser en reform av den nuvarande hanteringen av mänskliga resurser i Europa. Undersysselsättningen bland människor under 25–30 år och över 55 år gör att arbetslivet begränsas till ca 30 år för en stor del av befolkningen. Parlamentet efterlyser insatser till förmån för ett förebyggande och helhetsbetonat grepp på åldersfrågorna.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser ett kvalitativt helhetsgrepp på mänskliga resurser och föreslår att det fastställs en ”arbetslivscykel” som förenar utbildning, livslångt lärande samt tillgodoräknande av formella eller informella kunskaper och kvalifikationer och av yrkesmeriter från första början till arbetslivets slut. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser ett kvalitativt helhetsgrepp på mänskliga resurser och föreslår att det fastställs en ”arbetslivscykel” som förenar utbildning, livslångt lärande samt tillgodoräknande av formella eller informella kunskaper och kvalifikationer och av yrkesmeriter från första början till arbetslivets slut.

| 33. | Europaparlamentet inser att segmenteringen av arbetsmarknaden och det faktum att osäkra arbetsförhållanden blir allt vanligare leder till ökad otrygghet under ålderdomen. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör granska och utbyta idéer om bästa praxis när det gäller fortsatt inbetalning av socialförsäkringsavgifter under hela livscykeln i syfte att öka tryggheten under ålderdomen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet inser att segmenteringen av arbetsmarknaden och det faktum att osäkra arbetsförhållanden blir allt vanligare leder till ökad otrygghet under ålderdomen. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör granska och utbyta idéer om bästa praxis när det gäller fortsatt inbetalning av socialförsäkringsavgifter under hela livscykeln i syfte att öka tryggheten under ålderdomen.

| 34. | Europaparlamentet anser att eventuella åtgärder med anledning av den demografiska förändringen måste ske med beaktande av den produktivitetsökning som sker för varje arbetsaktiv. Därför är inte endast antalet arbetsaktiva jämfört med icke-arbetsaktiva av betydelse utan hänsyn måste också tas till produktivitetsökningen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att eventuella åtgärder med anledning av den demografiska förändringen måste ske med beaktande av den produktivitetsökning som sker för varje arbetsaktiv. Därför är inte endast antalet arbetsaktiva jämfört med icke-arbetsaktiva av betydelse utan hänsyn måste också tas till produktivitetsökningen.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar till en fördjupad dialog med arbetsmarknadens parter, företag, universitet, icke-statliga organisationer och media för att förbereda för befolkningsförändringarna. Parlamentet understryker att produktivitetsvinster i framtiden framför allt kommer att vara beroende av investeringar i forskning och utveckling och i teknisk innovation. Det är dessutom absolut nödvändigt att företagen föregriper sina kompetensbehov genom en förutseende anställnings- och karriärpolitik och genom att investera i livslångt lärande för att kompetensutveckla de anställda. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar till en fördjupad dialog med arbetsmarknadens parter, företag, universitet, icke-statliga organisationer och media för att förbereda för befolkningsförändringarna. Parlamentet understryker att produktivitetsvinster i framtiden framför allt kommer att vara beroende av investeringar i forskning och utveckling och i teknisk innovation. Det är dessutom absolut nödvändigt att företagen föregriper sina kompetensbehov genom en förutseende anställnings- och karriärpolitik och genom att investera i livslångt lärande för att kompetensutveckla de anställda.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser praktiska initiativ för att äldre personer ska kunna arbeta längre, om de så önskar, och därigenom föra vidare sin yrkeserfarenhet till unga personer, andra arbetstagare och företagare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser praktiska initiativ för att äldre personer ska kunna arbeta längre, om de så önskar, och därigenom föra vidare sin yrkeserfarenhet till unga personer, andra arbetstagare och företagare.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar investeringar i utbildning, bland annat i användning av ny teknik, för att höja grundutbildningsnivån för alla, vilket är en förutsättning för den framtida förmågan till anpassning och omskolning genom livslångt lärande. Parlamentet uppmuntrar även åtgärder som syftar till att hjälpa ungdomar ut i arbetslivet och hjälpa tillbaka äldre arbetstagare och utsatta befolkningsgrupper och därigenom befordra en verklig karriär under hela det yrkesverksamma livet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar investeringar i utbildning, bland annat i användning av ny teknik, för att höja grundutbildningsnivån för alla, vilket är en förutsättning för den framtida förmågan till anpassning och omskolning genom livslångt lärande. Parlamentet uppmuntrar även åtgärder som syftar till att hjälpa ungdomar ut i arbetslivet och hjälpa tillbaka äldre arbetstagare och utsatta befolkningsgrupper och därigenom befordra en verklig karriär under hela det yrkesverksamma livet.

| 38. | Europaparlamentet anser att de förtidspensioneringar som företag tillgriper som ett led i den fria förhandlingsrätten eller i samråd med fackklubbarna i enlighet med medlemsstaternas traditioner bör begränsas snarast möjligt, och uppmanar medlemsstaterna att främja äldre arbetstagares roll och uppmuntra deras sysselsättning. För äldre arbetstagare som redan uppnått minimiåldern för pensionering och inte längre vill ha en heltidstjänst kan man emellertid titta på lösningar som deltid, flexibel arbetstid, distansarbete och arbetsdelning, som kan utgöra en innovativ form av successiv pensionering och minska den stress som pensioneringen kan utlösa. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att de förtidspensioneringar som företag tillgriper som ett led i den fria förhandlingsrätten eller i samråd med fackklubbarna i enlighet med medlemsstaternas traditioner bör begränsas snarast möjligt, och uppmanar medlemsstaterna att främja äldre arbetstagares roll och uppmuntra deras sysselsättning. För äldre arbetstagare som redan uppnått minimiåldern för pensionering och inte längre vill ha en heltidstjänst kan man emellertid titta på lösningar som deltid, flexibel arbetstid, distansarbete och arbetsdelning, som kan utgöra en innovativ form av successiv pensionering och minska den stress som pensioneringen kan utlösa.

| 39. | Europaparlamentet anser att tiden är inne för att ta itu med ”pensionärsstressen”, det vill säga känslan av nedslagenhet, onyttighet och nihilism som arbetstagare upplever några dagar efter pensioneringen, när de känner att de inte är till någon nytta, att de är övergivna, ensamma och utan framtid. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att tiden är inne för att ta itu med ”pensionärsstressen”, det vill säga känslan av nedslagenhet, onyttighet och nihilism som arbetstagare upplever några dagar efter pensioneringen, när de känner att de inte är till någon nytta, att de är övergivna, ensamma och utan framtid.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå stimulansåtgärder som gör det enklare för ungdomar att komma ut på arbetsmarknaden, till exempel genom att uppmuntra arbetstagare som har nått pensionsåldern att agera som mentorer för unga arbetstagare med hjälp av arbetsdelning och deltidsarbete och på så vis underlätta generationsväxlingen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå stimulansåtgärder som gör det enklare för ungdomar att komma ut på arbetsmarknaden, till exempel genom att uppmuntra arbetstagare som har nått pensionsåldern att agera som mentorer för unga arbetstagare med hjälp av arbetsdelning och deltidsarbete och på så vis underlätta generationsväxlingen.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en genomgripande reform av karriärhanteringen för äldre arbetstagare, som för närvarande missgynnas redan vid 50 års ålder genom diskriminering i samband med anställning, bristande tillgång till vidareutbildning, inte minst i ny teknik, bristande erkännande av yrkeserfarenhet och små befordringsmöjligheter. Åldershinder i samband med yrkesutbildning är diskriminerande, och medlemsstaterna uppmanas att särskilt framhålla detta för arbetsgivare och utbildare. Parlamentet begär därför ett omedelbart införlivande och faktiskt genomförande av direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (11), som förbjuder diskriminering på grund av ålder inom utbildning och sysselsättning. Bortsett från frågan om tillgång till kvalifikationer behöver äldre arbetstagare ofta även hjälp på ett mer personligt plan i anslutning till arbetet, exempelvis hjälp med att lära sig intervjuteknik, bygga upp självsäkerheten och skriva CV. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga särskild yrkesvägledning för äldre arbetstagare och att inrätta fler statliga program i syfte att anställa äldre personer. Samtidigt uppmanas kommissionen att övervaka och vidta åtgärder mot medlemsstater vars lagstiftning alltjämt innebär diskriminering på grundval av funktionshinder och ålder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser en genomgripande reform av karriärhanteringen för äldre arbetstagare, som för närvarande missgynnas redan vid 50 års ålder genom diskriminering i samband med anställning, bristande tillgång till vidareutbildning, inte minst i ny teknik, bristande erkännande av yrkeserfarenhet och små befordringsmöjligheter. Åldershinder i samband med yrkesutbildning är diskriminerande, och medlemsstaterna uppmanas att särskilt framhålla detta för arbetsgivare och utbildare. Parlamentet begär därför ett omedelbart införlivande och faktiskt genomförande av direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (11), som förbjuder diskriminering på grund av ålder inom utbildning och sysselsättning. Bortsett från frågan om tillgång till kvalifikationer behöver äldre arbetstagare ofta även hjälp på ett mer personligt plan i anslutning till arbetet, exempelvis hjälp med att lära sig intervjuteknik, bygga upp självsäkerheten och skriva CV. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga särskild yrkesvägledning för äldre arbetstagare och att inrätta fler statliga program i syfte att anställa äldre personer. Samtidigt uppmanas kommissionen att övervaka och vidta åtgärder mot medlemsstater vars lagstiftning alltjämt innebär diskriminering på grundval av funktionshinder och ålder.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och vidta åtgärder mot medlemsstater vars lagstiftning alltjämt innebär diskriminering på grundval av ålder och funktionshinder i strid med fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som tidigast från och med den 1 januari 2009 kommer att vara lagligt bindande i hela unionen. Syftet är att dessa medlemsstater ska upphäva sådan lagstiftning utan dröjsmål. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och vidta åtgärder mot medlemsstater vars lagstiftning alltjämt innebär diskriminering på grundval av ålder och funktionshinder i strid med fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som tidigast från och med den 1 januari 2009 kommer att vara lagligt bindande i hela unionen. Syftet är att dessa medlemsstater ska upphäva sådan lagstiftning utan dröjsmål.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in specifik statistik över olika åldersgrupper med uppgifter om de problem de möter och de många olika fallen av diskriminering på grund av ålder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in specifik statistik över olika åldersgrupper med uppgifter om de problem de möter och de många olika fallen av diskriminering på grund av ålder.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att äldre personer inte utgör en enda kategori och framför allt att äldre kvinnor och äldre personer från etniska minoriteter riskerar flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att äldre personer inte utgör en enda kategori och framför allt att äldre kvinnor och äldre personer från etniska minoriteter riskerar flerfaldig diskriminering.

| 45. | Europaparlamentet understryker att deltidsarbete är ett viktigt steg på väg tillbaka till arbetsmarknaden och uppmanar medlemsstaterna att hjälpa framför allt mindre företag att erbjuda deltid och flexibla arbetsrutiner. Parlamentet betonar på nytt det positiva värdet av deltidsarbete för äldre arbetstagare som kanske inte längre vill ha en heltidsanställning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att deltidsarbete är ett viktigt steg på väg tillbaka till arbetsmarknaden och uppmanar medlemsstaterna att hjälpa framför allt mindre företag att erbjuda deltid och flexibla arbetsrutiner. Parlamentet betonar på nytt det positiva värdet av deltidsarbete för äldre arbetstagare som kanske inte längre vill ha en heltidsanställning.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja äldre arbetstagare på arbetsmarknaden genom att lyfta fram fördelarna med att anställa äldre personer och genom att uppmuntra arbetsgivare att införa flexibla arbetsrutiner som inspirerar äldre arbetstagare att delta på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja äldre arbetstagare på arbetsmarknaden genom att lyfta fram fördelarna med att anställa äldre personer och genom att uppmuntra arbetsgivare att införa flexibla arbetsrutiner som inspirerar äldre arbetstagare att delta på arbetsmarknaden.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning, baserad på könsspecifika uppgifter, om skatteförmåner och befintliga hinder i samband med sysselsättning, med fokus på den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning, baserad på könsspecifika uppgifter, om skatteförmåner och befintliga hinder i samband med sysselsättning, med fokus på den åldrande befolkningen.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra tillgången till livslångt lärande. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra tillgången till livslångt lärande.

| 49. | Europaparlamentet erinrar om att den lagfästa pensionsåldern är en landvinning i de europeiska sociala modellerna och en garanti för att det obligatoriska arbetslivet inte blir längre än vad som är rimligt godtagbart. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erinrar om att den lagfästa pensionsåldern är en landvinning i de europeiska sociala modellerna och en garanti för att det obligatoriska arbetslivet inte blir längre än vad som är rimligt godtagbart.

| 50. | Europaparlamentet erinrar om att pensionen är en rättighet som varje löntagare kan göra anspråk på efter uppnådd lagstadgad pensionsålder, vilken i var och en av medlemsstaterna fastställts i samverkan med arbetsmarknadens parter och med hänsyn tagen till nationella sedvänjor. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erinrar om att pensionen är en rättighet som varje löntagare kan göra anspråk på efter uppnådd lagstadgad pensionsålder, vilken i var och en av medlemsstaterna fastställts i samverkan med arbetsmarknadens parter och med hänsyn tagen till nationella sedvänjor.

| 51. | Europaparlamentet framhåller den enorma variationen i genomsnittlig tjänstepension mellan män och kvinnor till följd av de avbrott som görs i yrkeskarriären för arbete i familjen med barn och äldre släktingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder så att mamma- och föräldraledighet upphör att fungera som ett straff vid beräkningen av pensionsrättigheter. Medlemsstaterna uppmanas även att överväga pensionstillägg som baseras på antalet barn och att erkänna anhörigvårdares roll i samhället. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller den enorma variationen i genomsnittlig tjänstepension mellan män och kvinnor till följd av de avbrott som görs i yrkeskarriären för arbete i familjen med barn och äldre släktingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder så att mamma- och föräldraledighet upphör att fungera som ett straff vid beräkningen av pensionsrättigheter. Medlemsstaterna uppmanas även att överväga pensionstillägg som baseras på antalet barn och att erkänna anhörigvårdares roll i samhället.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att modernisera de sociala trygghetssystemen, inte minst pensionssystemen, och göra dem ekonomiskt hållbara så att effekterna av en åldrande befolkning kan hanteras. Särskild hänsyn bör tas till situationen för äldre kvinnor, som är extra känsliga för isolering och fattigdom. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att modernisera de sociala trygghetssystemen, inte minst pensionssystemen, och göra dem ekonomiskt hållbara så att effekterna av en åldrande befolkning kan hanteras. Särskild hänsyn bör tas till situationen för äldre kvinnor, som är extra känsliga för isolering och fattigdom.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en jämförande studie av de olika pensions- och socialförsäkringssystemen för kvinnor i respektive medlemsstat för att fastställa bästa praxis i frågor om hur man får fler kvinnor i arbete och möjliggör en harmonisk balans mellan familje- och yrkeslivet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en jämförande studie av de olika pensions- och socialförsäkringssystemen för kvinnor i respektive medlemsstat för att fastställa bästa praxis i frågor om hur man får fler kvinnor i arbete och möjliggör en harmonisk balans mellan familje- och yrkeslivet.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt rikta fokus på sysselsättningsstöd för äldre arbetstagare med tanke på den planerade höjningen av pensionsåldern i många medlemsstater. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt rikta fokus på sysselsättningsstöd för äldre arbetstagare med tanke på den planerade höjningen av pensionsåldern i många medlemsstater.

| 55. | Europaparlamentet anser emellertid att den förväntade livslängden och livskvaliteten för personer som passerat den lagstadgade pensionsåldern är högre än någonsin och anser, i detta sammanhang, att medlemsstaterna, i samverkan med arbetsmarknadens parter och med hänsyn tagen till nationella sedvänjor, bör främja och inte hindra normer och gemensamma regler som gör det möjligt för arbetstagare att på frivillig basis förlänga arbetslivet efter de olika medlemsstaternas respektive lagstadgade pensionsålder. Parlamentet uppmanar kommissionen att jämföra medlemsstaternas olika pensionssystem och utreda vilka ekonomiska och sociala konsekvenser de reformer skulle kunna få som planeras i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser emellertid att den förväntade livslängden och livskvaliteten för personer som passerat den lagstadgade pensionsåldern är högre än någonsin och anser, i detta sammanhang, att medlemsstaterna, i samverkan med arbetsmarknadens parter och med hänsyn tagen till nationella sedvänjor, bör främja och inte hindra normer och gemensamma regler som gör det möjligt för arbetstagare att på frivillig basis förlänga arbetslivet efter de olika medlemsstaternas respektive lagstadgade pensionsålder. Parlamentet uppmanar kommissionen att jämföra medlemsstaternas olika pensionssystem och utreda vilka ekonomiska och sociala konsekvenser de reformer skulle kunna få som planeras i medlemsstaterna.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att kvinnor ska kunna förena arbete och avancemang i yrkeslivet med familjelivets krav och att bekämpa diskrimineringen och de stereotyper som kvinnor alltjämt möter på arbetsmarknaden och i utbildningen. Parlamentet påminner om jämställdhetsprincipen och den europeiska sociala modellens okränkbara princip om lika lön för lika arbete på en och samma arbetsplats. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att kvinnor ska kunna förena arbete och avancemang i yrkeslivet med familjelivets krav och att bekämpa diskrimineringen och de stereotyper som kvinnor alltjämt möter på arbetsmarknaden och i utbildningen. Parlamentet påminner om jämställdhetsprincipen och den europeiska sociala modellens okränkbara princip om lika lön för lika arbete på en och samma arbetsplats.

| 57. | Europaparlamentet kräver därför att arbetsrättsliga åtgärder vidtas för att definitivt upphäva denna form av diskriminering, särskilt lönegapet mellan könen, och att jämställdhetsbudgetering används inom den offentliga budgeten. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet kräver därför att arbetsrättsliga åtgärder vidtas för att definitivt upphäva denna form av diskriminering, särskilt lönegapet mellan könen, och att jämställdhetsbudgetering används inom den offentliga budgeten.

| 58. | Europaparlamentet påminner om att en god arbetsmiljö är en viktig produktivitetsfaktor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja åtgärder på arbetsplatsen som minskar skaderisken för äldre arbetstagare, bland annat genom insatser för att förbättra den psykosociala och fysiska arbetsmiljön, förändra arbetets innehåll och uppläggning, förbättra arbetstagarnas allmänna hälsa, välbefinnande och arbetsförmåga och öka deras färdigheter och yrkeskompetens. Parlamentet uppmanar företagen att investera i förebyggande av arbetsplatsolyckor och arbetsrelaterade sjukdomar samt i arbetsmedicin, hygien och social dialog. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påminner om att en god arbetsmiljö är en viktig produktivitetsfaktor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja åtgärder på arbetsplatsen som minskar skaderisken för äldre arbetstagare, bland annat genom insatser för att förbättra den psykosociala och fysiska arbetsmiljön, förändra arbetets innehåll och uppläggning, förbättra arbetstagarnas allmänna hälsa, välbefinnande och arbetsförmåga och öka deras färdigheter och yrkeskompetens. Parlamentet uppmanar företagen att investera i förebyggande av arbetsplatsolyckor och arbetsrelaterade sjukdomar samt i arbetsmedicin, hygien och social dialog.

| 59. | Europaparlamentet framhåller den centrala betydelsen av att göra arbetsplatsen tillgänglig och därmed säker för äldre arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder genom att tillhandahålla adekvata lokaler och specialutrustning som är anpassad till deras individuella behov och krav. Med en tillgänglig miljö kan äldre personer dessutom leva självständigt, vilket innebär att man sparar pengar som annars skulle ha lagts på institutionsvård. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller den centrala betydelsen av att göra arbetsplatsen tillgänglig och därmed säker för äldre arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder genom att tillhandahålla adekvata lokaler och specialutrustning som är anpassad till deras individuella behov och krav. Med en tillgänglig miljö kan äldre personer dessutom leva självständigt, vilket innebär att man sparar pengar som annars skulle ha lagts på institutionsvård.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa rätten att begära flextid eller deltidsarbete, inte bara för föräldrar utan även för äldre arbetstagare som också kan ha skyldigheter att ta hand om anhöriga. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa rätten att begära flextid eller deltidsarbete, inte bara för föräldrar utan även för äldre arbetstagare som också kan ha skyldigheter att ta hand om anhöriga.

| 61. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av små och medelstora företag, som är de som skapar flest nya arbetstillfällen i unionen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av små och medelstora företag, som är de som skapar flest nya arbetstillfällen i unionen.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att tjänstesektorn är den största arbetsgivaren för kvinnor, invandrare och äldre arbetstagare. Parlamentet uppmanar därför till ett skyndsamt genomförande av den inre marknaden för tjänster. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att tjänstesektorn är den största arbetsgivaren för kvinnor, invandrare och äldre arbetstagare. Parlamentet uppmanar därför till ett skyndsamt genomförande av den inre marknaden för tjänster.

Utmaningen i solidariteten mellan generationer och regioner

| 63. | Europaparlamentet erinrar om att principen om solidaritet mellan generationerna – en mycket viktig princip för de europeiska sociala modellerna – vilar på att de som arbetar finansierar ersättningsinkomster och social- och vårdkostnader för dem som inte arbetar (barn, ungdomar, personer i beroendeställning och äldre). Parlamentet insisterar på att solidaritetsprincipen bibehålls trots den förväntade demografiska obalansen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet erinrar om att principen om solidaritet mellan generationerna – en mycket viktig princip för de europeiska sociala modellerna – vilar på att de som arbetar finansierar ersättningsinkomster och social- och vårdkostnader för dem som inte arbetar (barn, ungdomar, personer i beroendeställning och äldre). Parlamentet insisterar på att solidaritetsprincipen bibehålls trots den förväntade demografiska obalansen.

| 64. | Europaparlamentet framhåller vikten av att offentliga myndigheter ingriper aktivt med sociala tjänster av allmänt intresse både för familjer och små barn och för omhändertagande och vård av äldre och av alla personer i beroendeställning. Parlamentet anser att tillgången till sådana tjänster är en grundläggande rättighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge sociala tjänster av allmänt intresse en rättslig ställning i gemenskapsrätten som garanterar allmän tillgång och iakttagande av solidaritetsprincipen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet framhåller vikten av att offentliga myndigheter ingriper aktivt med sociala tjänster av allmänt intresse både för familjer och små barn och för omhändertagande och vård av äldre och av alla personer i beroendeställning. Parlamentet anser att tillgången till sådana tjänster är en grundläggande rättighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge sociala tjänster av allmänt intresse en rättslig ställning i gemenskapsrätten som garanterar allmän tillgång och iakttagande av solidaritetsprincipen.

| 65. | Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna delar information och bästa praxis om hur vårdsystemen kan förberedas för de ökade behoven hos en åldrande befolkning. Detta är särskilt viktigt med tanke på att den åldrande befolkningen kommer att innebära en kraftig ökning av de offentliga vårdutgifterna, eftersom funktionsnedsättningar och sjukdomar ökar drastiskt i högre åldrar, särskilt bland de mycket gamla (över 80 år), som kommer att vara det snabbast växande befolkningssegmentet under de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna delar information och bästa praxis om hur vårdsystemen kan förberedas för de ökade behoven hos en åldrande befolkning. Detta är särskilt viktigt med tanke på att den åldrande befolkningen kommer att innebära en kraftig ökning av de offentliga vårdutgifterna, eftersom funktionsnedsättningar och sjukdomar ökar drastiskt i högre åldrar, särskilt bland de mycket gamla (över 80 år), som kommer att vara det snabbast växande befolkningssegmentet under de kommande årtiondena.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfullare åtgärder för att bekämpa skolket med skatter och sociala avgifter och skapa bärkraftiga pensionssystem. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör bedriva en aktiv och effektiv sysselsättningspolitik och uppmanar dem att erbjuda flexibla system och utrymme för personliga val vad gäller tidpunkten för pensioneringen (bortom minimiåldern) genom stimulansmekanismer för arbetstagare som beslutar sig för att vara aktiva längre. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfullare åtgärder för att bekämpa skolket med skatter och sociala avgifter och skapa bärkraftiga pensionssystem. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör bedriva en aktiv och effektiv sysselsättningspolitik och uppmanar dem att erbjuda flexibla system och utrymme för personliga val vad gäller tidpunkten för pensioneringen (bortom minimiåldern) genom stimulansmekanismer för arbetstagare som beslutar sig för att vara aktiva längre.

| 67. | Europaparlamentet framhåller att äldre människor lämnar ett mycket stort bidrag till den sociala sammanhållningen och till ekonomin och att deras aktiva medverkan till solidariteten inom familjer och över generationsgränser främjar omfördelningen av de resurser som finns inom familjen. Vidare bör deras frivilliginsatser underlättas och uppmuntras. Deras konsumtion av varor, tjänster, fritidsaktiviteter, vård och välstånd är en expanderande ekonomisk sektor och en ny rikedomskälla, kallad ”det grå guldet”. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja och utveckla de äldres ekonomiska och sociala deltagande genom att särskilt måna om deras fysiska välbefinnande och deras sociala och ekonomiska levnadsvillkor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller att äldre människor lämnar ett mycket stort bidrag till den sociala sammanhållningen och till ekonomin och att deras aktiva medverkan till solidariteten inom familjer och över generationsgränser främjar omfördelningen av de resurser som finns inom familjen. Vidare bör deras frivilliginsatser underlättas och uppmuntras. Deras konsumtion av varor, tjänster, fritidsaktiviteter, vård och välstånd är en expanderande ekonomisk sektor och en ny rikedomskälla, kallad ”det grå guldet”. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja och utveckla de äldres ekonomiska och sociala deltagande genom att särskilt måna om deras fysiska välbefinnande och deras sociala och ekonomiska levnadsvillkor.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja de äldres bidrag till upprätthållandet av solidariteten över generationsgränserna och att i samarbete med partner på lokal nivå underlätta deras deltagande i frivilliginsatser inom utbildning, kultur och näringsliv. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja de äldres bidrag till upprätthållandet av solidariteten över generationsgränserna och att i samarbete med partner på lokal nivå underlätta deras deltagande i frivilliginsatser inom utbildning, kultur och näringsliv.

| 69. | Europaparlamentet framhåller vikten av frivilligarbete som en väg tillbaka till arbetsmarknaden för många människor och uppmuntrar regeringarna att göra det lättare för äldre människor att delta i frivilligarbete samtidigt som de erhåller stöd. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller vikten av frivilligarbete som en väg tillbaka till arbetsmarknaden för många människor och uppmuntrar regeringarna att göra det lättare för äldre människor att delta i frivilligarbete samtidigt som de erhåller stöd.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att sociala tjänster av allmänt intresse – framför allt omsorg, vård och uppfostran av små barn – gör det enklare för föräldrar att komma in på arbetsmarknaden och bidrar till att bekämpa fattigdomen, inte minst i familjer med ensamstående föräldrar. Parlamentet är fast övertygat om att sådana tjänster är av avgörande betydelse om unionen ska kunna anta de demografiska utmaningarna. Dessutom skapar de nya arbetstillfällen och stimulerar därigenom den ekonomiska utvecklingen på det lokala och regionala planet och ökar unionens konkurrenskraft. Det är därför nödvändigt att identifiera sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och bedöma deras sociala och ekonomiska följder. Parlamentet vill att det tas fram kvalitetsindikatorer för att mäta framstegen mot Barcelonamålen, varvid sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse avsedda för äldre och för personer i beroendeställning måste få samma uppmärksamhet och behandlas på samma sätt. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om att sociala tjänster av allmänt intresse – framför allt omsorg, vård och uppfostran av små barn – gör det enklare för föräldrar att komma in på arbetsmarknaden och bidrar till att bekämpa fattigdomen, inte minst i familjer med ensamstående föräldrar. Parlamentet är fast övertygat om att sådana tjänster är av avgörande betydelse om unionen ska kunna anta de demografiska utmaningarna. Dessutom skapar de nya arbetstillfällen och stimulerar därigenom den ekonomiska utvecklingen på det lokala och regionala planet och ökar unionens konkurrenskraft. Det är därför nödvändigt att identifiera sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och bedöma deras sociala och ekonomiska följder. Parlamentet vill att det tas fram kvalitetsindikatorer för att mäta framstegen mot Barcelonamålen, varvid sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse avsedda för äldre och för personer i beroendeställning måste få samma uppmärksamhet och behandlas på samma sätt.

| 71. | Europaparlamentet framhåller att frivilligarbete och sociala nätverk på ett avgörande sätt bidrar till att tillgodose lokalbefolkningens behov i avfolkningsregioner, men de kan inte ersätta de offentliga myndigheterna när det gäller att tillhandahålla sociala tjänster av allmänt intresse i dessa regioner. Parlamentet anser att detta civila engagemang måste erkännas och att dess aktörer måste få möjlighet att bli partner i regionalpolitiken. På så vis sätter man igång inlärningsprocesser som gör det möjligt för en region att anta den utmaning som de demografiska förändringarna utgör. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet framhåller att frivilligarbete och sociala nätverk på ett avgörande sätt bidrar till att tillgodose lokalbefolkningens behov i avfolkningsregioner, men de kan inte ersätta de offentliga myndigheterna när det gäller att tillhandahålla sociala tjänster av allmänt intresse i dessa regioner. Parlamentet anser att detta civila engagemang måste erkännas och att dess aktörer måste få möjlighet att bli partner i regionalpolitiken. På så vis sätter man igång inlärningsprocesser som gör det möjligt för en region att anta den utmaning som de demografiska förändringarna utgör.

| 72. | Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att utnyttja strukturfonderna för detta ändamål. Kommissionen uppmanas att inom ramen för territoriellt samarbete (artikel 7.3 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (12)) stödja erfarenhetsutbyte mellan regioner där ”silverekonomin” redan nu spelar en stor roll eller kommer att göra det i framtiden. |
| --- | --- |

72.

Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att utnyttja strukturfonderna för detta ändamål. Kommissionen uppmanas att inom ramen för territoriellt samarbete (artikel 7.3 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (12)) stödja erfarenhetsutbyte mellan regioner där ”silverekonomin” redan nu spelar en stor roll eller kommer att göra det i framtiden.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar till en bred debatt om en anständig pensionering för alla, vilket är ett villkor för den äldre befolkningens betalningsförmåga, värdighet och sociala integration. Parlamentet påminner om att äldre människor i hög grad kan bidra till den sociala sammanhållningen genom frivilligarbete och omsorg. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar till en bred debatt om en anständig pensionering för alla, vilket är ett villkor för den äldre befolkningens betalningsförmåga, värdighet och sociala integration. Parlamentet påminner om att äldre människor i hög grad kan bidra till den sociala sammanhållningen genom frivilligarbete och omsorg.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna till samordnade diskussioner om eventuella reformer som kan garantera pensionssystemens och socialförsäkringssystemens hållbarhet och i det sammanhanget också tillförsäkra kvinnor rätt till pension för perioder av moderskaps- och vårdledighet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna till samordnade diskussioner om eventuella reformer som kan garantera pensionssystemens och socialförsäkringssystemens hållbarhet och i det sammanhanget också tillförsäkra kvinnor rätt till pension för perioder av moderskaps- och vårdledighet.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan gör det att undersöka sambandet mellan pensionsförmåner och incitament att arbeta, särskilt när det gäller flexibla anställningsförhållanden, för att ta bort sådant som inte uppmuntrar till arbete. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan gör det att undersöka sambandet mellan pensionsförmåner och incitament att arbeta, särskilt när det gäller flexibla anställningsförhållanden, för att ta bort sådant som inte uppmuntrar till arbete.

| 76. | Europaparlamentet noterar att det europeiska samhällets åldrande döljer stora regionala ojämlikheter. Med tanke på att nationella uppgifter om befolkningsförändringarna skymmer lokala olikheter kan det ibland vara svårt att fastställa infrastrukturbehov och nödvändiga ekonomiska överföringar från centralregeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten hos de statistiska uppgifterna om befolkningstrender. Vidare uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare påskynda processen för alla arbetstagares fria rörlighet inom en utvidgad union, även före 2014. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet noterar att det europeiska samhällets åldrande döljer stora regionala ojämlikheter. Med tanke på att nationella uppgifter om befolkningsförändringarna skymmer lokala olikheter kan det ibland vara svårt att fastställa infrastrukturbehov och nödvändiga ekonomiska överföringar från centralregeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten hos de statistiska uppgifterna om befolkningstrender. Vidare uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare påskynda processen för alla arbetstagares fria rörlighet inom en utvidgad union, även före 2014.

| 77. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i enlighet med subsidiaritetsprincipen upprätthålla en balans mellan inkomster och utgifter i de nationella pensionssystemens budgetar och lovordar de medlemsstater som årligen avsätter budgetmedel för betalning av framtida pensioner. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i enlighet med subsidiaritetsprincipen upprätthålla en balans mellan inkomster och utgifter i de nationella pensionssystemens budgetar och lovordar de medlemsstater som årligen avsätter budgetmedel för betalning av framtida pensioner.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar att den demografiska omvandlingen har allvarliga konsekvenser för de enskilda regionerna och att den ställer krav på olika anpassningsstrategier i invandringsregioner respektive i regioner med minskande befolkning. Parlamentet konstaterar att definitionen av livskvaliteten är annorlunda i de vanligen på landsbygden belägna regionerna med minskande befolkning än den är i regioner med befolkningstillväxt och anser därför att det behövs olika stödstrategier. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet konstaterar att den demografiska omvandlingen har allvarliga konsekvenser för de enskilda regionerna och att den ställer krav på olika anpassningsstrategier i invandringsregioner respektive i regioner med minskande befolkning. Parlamentet konstaterar att definitionen av livskvaliteten är annorlunda i de vanligen på landsbygden belägna regionerna med minskande befolkning än den är i regioner med befolkningstillväxt och anser därför att det behövs olika stödstrategier.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta generationsaspekten på solidariteten mellan Europas regioner och att ta hänsyn till de betydande regionala konsekvenser som de pågående befolkningstrenderna i unionen har. Dessa konsekvenser är av betydelse för bostäder och infrastruktur, särskilt i tätortsområden, som sannolikt kommer att få en ökning och större koncentration av invandrargrupper. Parlamentet framhåller även de särskilda lokala behov som regioner med åldrande befolkning har i fråga om att investera i hushållsnära tjänster för att tillgodose de äldres behov och se till att de kan leva ett självständigt och oberoende liv så länge som möjligt. Hänsyn bör tas till sådana investeringsbehov vid tilldelningen av strukturfondsmedel och i samband med de möjligheter som Europeiska socialfonden erbjuder för att skapa lokalt socialt kapital, och parlamentet begär att de bibehålls även efter 2013. Vidare måste avfolkningsregioner vidta åtgärder för att bibehålla en naturlig befolkningssammansättning genom att investera i sysselsättning, utbildning och tillgång till allmänna tjänster. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta generationsaspekten på solidariteten mellan Europas regioner och att ta hänsyn till de betydande regionala konsekvenser som de pågående befolkningstrenderna i unionen har. Dessa konsekvenser är av betydelse för bostäder och infrastruktur, särskilt i tätortsområden, som sannolikt kommer att få en ökning och större koncentration av invandrargrupper. Parlamentet framhåller även de särskilda lokala behov som regioner med åldrande befolkning har i fråga om att investera i hushållsnära tjänster för att tillgodose de äldres behov och se till att de kan leva ett självständigt och oberoende liv så länge som möjligt. Hänsyn bör tas till sådana investeringsbehov vid tilldelningen av strukturfondsmedel och i samband med de möjligheter som Europeiska socialfonden erbjuder för att skapa lokalt socialt kapital, och parlamentet begär att de bibehålls även efter 2013. Vidare måste avfolkningsregioner vidta åtgärder för att bibehålla en naturlig befolkningssammansättning genom att investera i sysselsättning, utbildning och tillgång till allmänna tjänster.

| 80. | Europaparlamentet föreslår kommissionen att inom ramen för det territoriella samarbetet stödja europaomfattande nätverk där de regionala och lokala myndigheterna och aktörerna inom det civila samhället kan ta lärdom av varandra om hur man bör komma till rätta med de problem som den demografiska omvandlingen ger upphov till. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet föreslår kommissionen att inom ramen för det territoriella samarbetet stödja europaomfattande nätverk där de regionala och lokala myndigheterna och aktörerna inom det civila samhället kan ta lärdom av varandra om hur man bör komma till rätta med de problem som den demografiska omvandlingen ger upphov till.

| 81. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja generationsövergripande projekt där äldre och ungdomar arbetar tillsammans för att utbyta kunskaper och få nya erfarenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbyte av god praxis på detta område. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja generationsövergripande projekt där äldre och ungdomar arbetar tillsammans för att utbyta kunskaper och få nya erfarenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbyte av god praxis på detta område.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja avfolkningsregioner genom att garantera en hög nivå på tjänster av allmänt intresse (t.ex. utbildning, inklusive barnomsorg, hälso- och sjukvård och posttjänster), säkra tillgängligheten (t.ex. kollektivtrafik, transportinfrastruktur och telenät) och säkerställa ekonomiskt deltagande och kompetens (t.ex. utbildningsmetoder för livslångt lärande samt användning av och investeringar i ny teknik). Ramvillkoren för att uppfylla dessa uppgifter bör anpassas till lokala behov och lokala aktörer, och deras anpassningsförmåga bör förbättras. Särskild uppmärksamhet bör ägnas situationen på öar samt i gränsområden, bergsområden och andra områden långt från befolkningscentra. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja avfolkningsregioner genom att garantera en hög nivå på tjänster av allmänt intresse (t.ex. utbildning, inklusive barnomsorg, hälso- och sjukvård och posttjänster), säkra tillgängligheten (t.ex. kollektivtrafik, transportinfrastruktur och telenät) och säkerställa ekonomiskt deltagande och kompetens (t.ex. utbildningsmetoder för livslångt lärande samt användning av och investeringar i ny teknik). Ramvillkoren för att uppfylla dessa uppgifter bör anpassas till lokala behov och lokala aktörer, och deras anpassningsförmåga bör förbättras. Särskild uppmärksamhet bör ägnas situationen på öar samt i gränsområden, bergsområden och andra områden långt från befolkningscentra.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om inrättande av en europeisk integrationsfond. Parlamentet uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheter som ansvarar för utarbetande och förvaltning av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram att samarbeta ännu tätare med varandra för att uppmuntra människor att flytta till landsbygdsområden med sjunkande befolkningstal genom att förbättra livs- och arbetsvillkoren i dessa områden. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om inrättande av en europeisk integrationsfond. Parlamentet uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheter som ansvarar för utarbetande och förvaltning av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram att samarbeta ännu tätare med varandra för att uppmuntra människor att flytta till landsbygdsområden med sjunkande befolkningstal genom att förbättra livs- och arbetsvillkoren i dessa områden.

| 84. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen i den fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen utser den demografiska obalansen till en av utmaningarna. Parlamentet väntar med intresse på resultaten av de sociala samråden och på en definition av regionalpolitikens roll för att bekämpa de negativa effekterna av de demografiska förändringarna under kommande programperiod. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen i den fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen utser den demografiska obalansen till en av utmaningarna. Parlamentet väntar med intresse på resultaten av de sociala samråden och på en definition av regionalpolitikens roll för att bekämpa de negativa effekterna av de demografiska förändringarna under kommande programperiod.

| 85. | Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om de många nackdelar som anhörigvårdare, särskilt äldre sådana, upplever. Dessa grupper bör få mer stöd för att komma över sina många olika anställningshinder. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om de många nackdelar som anhörigvårdare, särskilt äldre sådana, upplever. Dessa grupper bör få mer stöd för att komma över sina många olika anställningshinder.

| 86. | Europaparlamentet påpekar att befolkningstrenderna sannolikt kommer att innebära avfolkning i missgynnade tätortsdistrikt, förorter och landsbygdsområden, med betydande konsekvenser för bostäder och infrastruktur. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påpekar att befolkningstrenderna sannolikt kommer att innebära avfolkning i missgynnade tätortsdistrikt, förorter och landsbygdsområden, med betydande konsekvenser för bostäder och infrastruktur.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för sin stadsutveckling och stadsplanering öka tillgången på lämpliga bostäder för familjer, inte minst för enföräldersfamiljer och äldre personer, exempelvis genom ”flergenerationsprojekt”. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för sin stadsutveckling och stadsplanering öka tillgången på lämpliga bostäder för familjer, inte minst för enföräldersfamiljer och äldre personer, exempelvis genom ”flergenerationsprojekt”.

| 88. | Europaparlamentet framhåller att den demografiska obalansen internationellt riskerar att förstärka en ojämlik utveckling och migrationstrycket. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva dessa faktorer i sin invandringspolitik med gemensam utveckling som mål. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet framhåller att den demografiska obalansen internationellt riskerar att förstärka en ojämlik utveckling och migrationstrycket. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva dessa faktorer i sin invandringspolitik med gemensam utveckling som mål.

Utmaningen i integrerad invandring

| 89. | Europaparlamentet noterar att invandring är och kommer att fortsätta att vara en del av unionens demografi och kan bli ett positivt bidrag ur ekonomisk, social och kulturell synvinkel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att utveckla en välgenomtänkt och förnuftig invandringspolitik för att motverka främlingsfientliga och rasistiska åsikter och attityder och verka för att invandrare fullt ut integreras i samhället. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet noterar att invandring är och kommer att fortsätta att vara en del av unionens demografi och kan bli ett positivt bidrag ur ekonomisk, social och kulturell synvinkel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att utveckla en välgenomtänkt och förnuftig invandringspolitik för att motverka främlingsfientliga och rasistiska åsikter och attityder och verka för att invandrare fullt ut integreras i samhället.

| 90. | Europaparlamentet konstaterar att invandring innebär en möjlighet för framför allt avfolkningsregioner att motverka befolkningsförändringarnas negativa konsekvenser, och uppmanar därför medlemsstaterna att betrakta invandrares integration som en strategiskt viktig politisk åtgärd. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet konstaterar att invandring innebär en möjlighet för framför allt avfolkningsregioner att motverka befolkningsförändringarnas negativa konsekvenser, och uppmanar därför medlemsstaterna att betrakta invandrares integration som en strategiskt viktig politisk åtgärd.

| 91. | Europaparlamentet anser att integrationspolitiken bör stärkas i medlemsstaterna för att underlätta för invandrare att etablera sig i unionen. Parlamentet välkomnar därför rådets beslut 2007/435/EG av den 25 juni 2007 om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (13). Parlamentet är övertygat om att det kommer att bidra till att underlätta den sociala och ekonomiska integrationen av invandrare i unionen. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att integrationspolitiken bör stärkas i medlemsstaterna för att underlätta för invandrare att etablera sig i unionen. Parlamentet välkomnar därför rådets beslut 2007/435/EG av den 25 juni 2007 om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (13). Parlamentet är övertygat om att det kommer att bidra till att underlätta den sociala och ekonomiska integrationen av invandrare i unionen.

| 92. | Europaparlamentet framhåller att invandringspolitiken måste fastställas och samordnas mellan medlemsstaterna, så att invandrare får samma levnads- och arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga och så snart som möjligt lägga fram en strategi och särskilda åtgärder för ekonomisk invandring. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet framhåller att invandringspolitiken måste fastställas och samordnas mellan medlemsstaterna, så att invandrare får samma levnads- och arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga och så snart som möjligt lägga fram en strategi och särskilda åtgärder för ekonomisk invandring.

| 93. | Europaparlamentet understryker att det brådskar med att harmonisera medlemsstaternas invandringspolitik för att integrera invandrare bättre i samhället och i den formella ekonomin och för att garantera deras rättssäkerhet och sociala trygghet, inklusive pensionsrätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att resolut bekämpa människohandel och människosmuggling och att bestraffa arbetsgivare som anställer och/eller utnyttjar arbetstagare som befinner sig i en olaglig situation. Parlamentet välkomnar det europeiska initiativet mot illegalt arbete och mot exploatering och ovärdiga levnadsvillkor som illegala invandrare utsätts för. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet understryker att det brådskar med att harmonisera medlemsstaternas invandringspolitik för att integrera invandrare bättre i samhället och i den formella ekonomin och för att garantera deras rättssäkerhet och sociala trygghet, inklusive pensionsrätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att resolut bekämpa människohandel och människosmuggling och att bestraffa arbetsgivare som anställer och/eller utnyttjar arbetstagare som befinner sig i en olaglig situation. Parlamentet välkomnar det europeiska initiativet mot illegalt arbete och mot exploatering och ovärdiga levnadsvillkor som illegala invandrare utsätts för.

| 94. | Europaparlamentet konstaterar att städerna har en särskild roll i detta sammanhang, eftersom de flesta invandrare bosätter sig i städer, och framhåller att kommissionen och medlemsstaterna måste beakta invandringspolitikens konsekvenser för städerna genom att göra dem aktivt delaktiga i utformningen och genomförandet av invandringspolitiska åtgärder. Parlamentet noterar med intresse processen ”Integrating Cities”, som lanserades av kommissionen och Eurocities 2006, och Milanodeklarationen om integrering, som undertecknades den 6 november 2007, där syftet är att fortsätta dialogen om genomförandet av de gemensamma grundprinciperna för integration på stadsnivå. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet konstaterar att städerna har en särskild roll i detta sammanhang, eftersom de flesta invandrare bosätter sig i städer, och framhåller att kommissionen och medlemsstaterna måste beakta invandringspolitikens konsekvenser för städerna genom att göra dem aktivt delaktiga i utformningen och genomförandet av invandringspolitiska åtgärder. Parlamentet noterar med intresse processen ”Integrating Cities”, som lanserades av kommissionen och Eurocities 2006, och Milanodeklarationen om integrering, som undertecknades den 6 november 2007, där syftet är att fortsätta dialogen om genomförandet av de gemensamma grundprinciperna för integration på stadsnivå.

| 95. | Europaparlamentet betonar att laglig invandring till Europeiska unionen bör vara positiv för invandrarna själva och ingen börda för ursprungsländerna. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka sina integrationsåtgärder för invandrare. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet betonar att laglig invandring till Europeiska unionen bör vara positiv för invandrarna själva och ingen börda för ursprungsländerna. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka sina integrationsåtgärder för invandrare.

| 96. | Europaparlamentet gläds åt kommissionens och medlemsstaternas initiativ att beakta invandringens globala dimension och konsekvenserna för ursprungsländerna av den ekonomiska invandringen i unionen. Risken för kompetensflykt i invandrarnas ursprungsländer måste beaktas, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samråd med berörda tredjeländer vidta effektiva åtgärder för att bekämpa denna företeelse. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet gläds åt kommissionens och medlemsstaternas initiativ att beakta invandringens globala dimension och konsekvenserna för ursprungsländerna av den ekonomiska invandringen i unionen. Risken för kompetensflykt i invandrarnas ursprungsländer måste beaktas, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samråd med berörda tredjeländer vidta effektiva åtgärder för att bekämpa denna företeelse.

| 97. | Europaparlamentet vidhåller att invandringens mänskliga dimension inte får försvinna på grund av strikt ekonomiska hänsynstaganden och att integration av familjen ska vara en möjlighet som är öppen för de invandrare som så önskar. Parlamentet efterlyser nära samverkan mellan den europeiska invandringspolitiken och arbetsmarknads-, social- utbildnings- och regionalpolitiken. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet vidhåller att invandringens mänskliga dimension inte får försvinna på grund av strikt ekonomiska hänsynstaganden och att integration av familjen ska vara en möjlighet som är öppen för de invandrare som så önskar. Parlamentet efterlyser nära samverkan mellan den europeiska invandringspolitiken och arbetsmarknads-, social- utbildnings- och regionalpolitiken.

| 98. | Europaparlamentet erinrar om att penningförsändelser från invandrare i Europa är ett mycket viktigt sätt att försörja äldre människor i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet erinrar om att penningförsändelser från invandrare i Europa är ett mycket viktigt sätt att försörja äldre människor i utvecklingsländer.

| 99. | Europaparlamentet framhåller att invandringspolitiken måste verka mot diskriminering och syfta till en högre grad av rättslig, social och samhällelig jämlikhet, både för de invandrare som redan är i Europa och för dem som kommer i framtiden. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet framhåller att invandringspolitiken måste verka mot diskriminering och syfta till en högre grad av rättslig, social och samhällelig jämlikhet, både för de invandrare som redan är i Europa och för dem som kommer i framtiden.

| 100. | Europaparlamentet anser att medföljande familjemedlemmar till invandrad arbetskraft bör ges uppehållstillstånd, vid behov även arbetstillstånd. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att medföljande familjemedlemmar till invandrad arbetskraft bör ges uppehållstillstånd, vid behov även arbetstillstånd.

| 101. | Parlamentet framhåller invandrarkvinnornas viktiga roll och uppmanar medlemsstaterna att tillerkänna dem den plats de förtjänar i invandringspolitiken och att säkerställa alla deras rättigheter. |
| --- | --- |

101.

Parlamentet framhåller invandrarkvinnornas viktiga roll och uppmanar medlemsstaterna att tillerkänna dem den plats de förtjänar i invandringspolitiken och att säkerställa alla deras rättigheter.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid ett kommande toppmöte diskutera befolkningsförändringar och beprövade metoder inom aktivt åldrande, sysselsättning för ungdomar, familjepolitik och integration av invandrare. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid ett kommande toppmöte diskutera befolkningsförändringar och beprövade metoder inom aktivt åldrande, sysselsättning för ungdomar, familjepolitik och integration av invandrare.

| 103. | Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens åtagande att vartannat år lägga fram en lägesrapport i förbindelse med det europeiska demografiska forumet. Parlamentet vill att denna rapport även ska innehålla en utvärdering av följderna av medlemsstaternas politik på de berörda områdena. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att vartannat år ägna ett kapitel i rapporten åt infertilitet och att även ta med ett kapitel om unionens förberedelser inför befolkningsförändringarna. Kommissionen uppmanas även att utforma ett system med indikatorer för övervakning och analys av befolkningsutvecklingen i unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens åtagande att vartannat år lägga fram en lägesrapport i förbindelse med det europeiska demografiska forumet. Parlamentet vill att denna rapport även ska innehålla en utvärdering av följderna av medlemsstaternas politik på de berörda områdena. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att vartannat år ägna ett kapitel i rapporten åt infertilitet och att även ta med ett kapitel om unionens förberedelser inför befolkningsförändringarna. Kommissionen uppmanas även att utforma ett system med indikatorer för övervakning och analys av befolkningsutvecklingen i unionens medlemsstater.

| 104. | Europaparlamentet påpekar att Europas demografiska framtid ställer oss inför nya problem som handlar om vilka demokratiska mekanismer och kanaler som kan användas för att alla röster i ett mångfaldens Europa ska kunna göra sig hörda och utöva inflytande över det politiska beslutsfattandet. Den centrala frågan i ett åldrande samhälle är de minderårigas politiska representation. De står för samhällets gemensamma framtid, och därmed även för den politiska framtiden, men har ingen röst och utövar inget inflytande över beslutsfattandet. Av en mängd skäl har även invandrare, både vuxna och barn, svårt att göra sig hörda. Parlamentet anser att inflytande och politisk representation för samhällsgrupper, särskilt minderåriga, som saknar detta är en avgörande fråga som kräver en ingående och bred debatt. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet påpekar att Europas demografiska framtid ställer oss inför nya problem som handlar om vilka demokratiska mekanismer och kanaler som kan användas för att alla röster i ett mångfaldens Europa ska kunna göra sig hörda och utöva inflytande över det politiska beslutsfattandet. Den centrala frågan i ett åldrande samhälle är de minderårigas politiska representation. De står för samhällets gemensamma framtid, och därmed även för den politiska framtiden, men har ingen röst och utövar inget inflytande över beslutsfattandet. Av en mängd skäl har även invandrare, både vuxna och barn, svårt att göra sig hörda. Parlamentet anser att inflytande och politisk representation för samhällsgrupper, särskilt minderåriga, som saknar detta är en avgörande fråga som kräver en ingående och bred debatt.

| 105. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka kunskapen hos unionens medborgare om de demografiska utmaningarna i Europa, till exempel genom att genomföra kampanjer och pilotprojekt i frågan. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka kunskapen hos unionens medborgare om de demografiska utmaningarna i Europa, till exempel genom att genomföra kampanjer och pilotprojekt i frågan.

*

* *

| 106. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 115, 14.4.1997, s. 238.

(2)  EGT C 104, 6.4.1998, s. 222.

(3)  EGT C 232, 17.8.2001, s. 381.

(4)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 131.

(5)  EUT C 305, 14.12.2006, s. 141.

(6)  EUT C 161, 13.7.2007, s. 66.

(7)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(8)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(9)  EGT L 145, 19.6.1996, s. 4.

(10)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 9.

(11)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(12)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(13)  EUT L 168, 28.6.2007, s. 18.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/88

---

Torsdag 21 februari 2008Vetenskapligt samarbete med Afrika

P6_TA(2008)0067

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om vikten av stödåtgärder för att förbättra det internationella vetenskapliga samarbetet med Afrika

2009/C 184 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det toppmöte som nyligen anordnats mellan EU och Afrika den 8–9 december 2007, och med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Afrika samt handlingsplanen (2008–2010),

med beaktande av sin resolution av den 31 januari 2008 om Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (1),

med beaktande av energiteknikens roll i kampen mot klimatförändringar,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om att politiska beslutsfattare i Afrika i allt högre grad prioriterar vetenskap, teknik och innovation till förmån för utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om att politiska beslutsfattare i Afrika i allt högre grad prioriterar vetenskap, teknik och innovation till förmån för utveckling.

| 2. | Europaparlamentet anser att det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (Nepad), dess konsoliderade handlingsplan för vetenskap och teknik och Afrikanska unionens program för vetenskap och teknik utgör viktiga bidrag som i större grad bör genomföras och utvecklas. Parlamentet efterlyser även en förbättring av relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (Nepad), dess konsoliderade handlingsplan för vetenskap och teknik och Afrikanska unionens program för vetenskap och teknik utgör viktiga bidrag som i större grad bör genomföras och utvecklas. Parlamentet efterlyser även en förbättring av relevanta åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka de afrikanska forskarnas deltagande i internationella samarbetsprojekt om vetenskap, forskning och utveckling i syfte att upprätthålla och utveckla kunskap om forskning och utveckling Afrika, i synnerhet inom särskilda sektorer, såsom livsmedel, hälsa och energi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka de afrikanska forskarnas deltagande i internationella samarbetsprojekt om vetenskap, forskning och utveckling i syfte att upprätthålla och utveckla kunskap om forskning och utveckling Afrika, i synnerhet inom särskilda sektorer, såsom livsmedel, hälsa och energi.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att försummade sjukdomar särskilt uppmärksammas inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2), och anser att särskilt vikt bör fästas vid forskning om hiv/aids i de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att försummade sjukdomar särskilt uppmärksammas inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2), och anser att särskilt vikt bör fästas vid forskning om hiv/aids i de afrikanska länderna.

| 5. | Europaparlamentet begär att befintlig forskningsinfrastruktur förbättras i enlighet med rekommendationer från Afrikanska unionen och Afrikanska vetenskapssamfundet, inbegripet Nepad:s kontor för vetenskap och teknik, Afrikanska unionens program samt forsknings- och utvecklingsprojekt, i synnerhet inom särskilda sektorer såsom livsmedel, hälsa och energi. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att befintlig forskningsinfrastruktur förbättras i enlighet med rekommendationer från Afrikanska unionen och Afrikanska vetenskapssamfundet, inbegripet Nepad:s kontor för vetenskap och teknik, Afrikanska unionens program samt forsknings- och utvecklingsprojekt, i synnerhet inom särskilda sektorer såsom livsmedel, hälsa och energi.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete med Afrika, dvs. ett samarbete som snabbt garanterar en verklig och omfattande utveckling av kunskap och teknik i de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete med Afrika, dvs. ett samarbete som snabbt garanterar en verklig och omfattande utveckling av kunskap och teknik i de afrikanska länderna.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att vetenskapliga framsteg bidrar till den ekonomiska och sociala utveckling som eftersträvas enligt millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar särskilt Europeiska unionen att prioritera klimatförändringen i sitt vetenskapliga och tekniska samarbete med Afrika, med särskild vikt vid utnyttjandet av de förnybara energikällorna i Afrika, särskilt solenergi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att vetenskapliga framsteg bidrar till den ekonomiska och sociala utveckling som eftersträvas enligt millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar särskilt Europeiska unionen att prioritera klimatförändringen i sitt vetenskapliga och tekniska samarbete med Afrika, med särskild vikt vid utnyttjandet av de förnybara energikällorna i Afrika, särskilt solenergi.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja överföring av kunskap och teknik mellan EU och Afrika tillsammans med forsknings- och utvecklingsprojekt, inom ramen för en ny sammanhängande handlingsram, i syfte att uppnå omedelbara och långsiktiga mål för hållbar utveckling och därefter utveckla politiken och resurserna på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja överföring av kunskap och teknik mellan EU och Afrika tillsammans med forsknings- och utvecklingsprojekt, inom ramen för en ny sammanhängande handlingsram, i syfte att uppnå omedelbara och långsiktiga mål för hållbar utveckling och därefter utveckla politiken och resurserna på lämpligt sätt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att se till att EU:s internationella politik för vetenskap och teknik är bättre anpassad till de grundläggande behoven i de afrikanska länderna och på detta sätt bidrar till utvecklingen av en ny övergripande ram för vetenskap och diplomati med Afrika. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att se till att EU:s internationella politik för vetenskap och teknik är bättre anpassad till de grundläggande behoven i de afrikanska länderna och på detta sätt bidrar till utvecklingen av en ny övergripande ram för vetenskap och diplomati med Afrika.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och FN. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och FN.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0029.

(2)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/89

---

Torsdag 21 februari 2008Fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen

P6_TA(2008)0068

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om fjärde rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (2007/2148(INI))

2009/C 184 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(2007)0273) (”fjärde rapporten”),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (KOM(2007)0507),

med beaktande av artiklarna 158, 159 och 299.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer samt det första handlingsprogrammet för genomförande av EU:s territoriella agenda,

med beaktanden av rapporten från observationsorganet i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering (ESPON) om territoriets framtid och territoriella scenarier för Europa (”Territorial futures: Spatial scenarios for Europe”) och Europaparlamentets studie ”Regionala skillnader och sammanhållning: Strategier inför framtiden”,

med beaktande av yttrandena från Regionkommittén (COTER-IV-011) av den 28 november 2007 och från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (CESE 1712/2007) av den 12 december 2007 om fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning,

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om strukturpolitikens effekter på sammanhållningen i EU (1),

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om sammanhållningspolitikens roll och effektivitet för att minska skillnaderna i de fattigaste områdena i EU (2),

med beaktande av artiklarna 45 och 112.2 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och fiskeriutskottet (A6-0023/2008), och av följande skäl:

| A. | En generell europeisk sammanhållningspolitik är fortsatt nödvändig på grund av ihållande och betydande skillnader och särskilda strukturproblem inom många EU-regioner, en situation som förvärrats av EU:s utvidgning nyligen. |
| --- | --- |

A.

En generell europeisk sammanhållningspolitik är fortsatt nödvändig på grund av ihållande och betydande skillnader och särskilda strukturproblem inom många EU-regioner, en situation som förvärrats av EU:s utvidgning nyligen.

| B. | EU:s sammanhållningspolitik är sålunda fortfarande en grundläggande pelare inom den europeiska integrationsprocessen och utövar en aktiv roll för att minska skillnaderna och utvecklingsunderskotten. |
| --- | --- |

B.

EU:s sammanhållningspolitik är sålunda fortfarande en grundläggande pelare inom den europeiska integrationsprocessen och utövar en aktiv roll för att minska skillnaderna och utvecklingsunderskotten.

| C. | Det finns en klar koppling mellan den tilltagande euroskepticismen och ökningen av de territoriella skillnaderna mellan och inom regioner. Detta visar behovet av en ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för att stärka konvergensen och skapa en fast grundval för EU:s legitimitet, vilket kräver en regionalpolitik som är synlig på plats. För att föra EU:s verksamhet närmare människorna och för att genomföra denna regionpolitik spelar de regionala och lokala myndigheterna och de lokala aktörerna en central roll. Dessutom bör mer information ges om resultaten inom regionalpolitiken. |
| --- | --- |

C.

Det finns en klar koppling mellan den tilltagande euroskepticismen och ökningen av de territoriella skillnaderna mellan och inom regioner. Detta visar behovet av en ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för att stärka konvergensen och skapa en fast grundval för EU:s legitimitet, vilket kräver en regionalpolitik som är synlig på plats. För att föra EU:s verksamhet närmare människorna och för att genomföra denna regionpolitik spelar de regionala och lokala myndigheterna och de lokala aktörerna en central roll. Dessutom bör mer information ges om resultaten inom regionalpolitiken.

| D. | Med tanke på dess mervärde erbjuder sammanhållningspolitiken samtliga regioner möjlighet till konkreta förmåner i form av långtidssysselsättning och högre levnadsstandard för lokalbefolkningarna, i synnerhet i regioner med långsam utveckling. Den bidrar även till ökad konkurrenskraft, förbättrade administrativa förutsättningar och en decentraliserad förvaltning. Därför bör man förkasta alla försök till åternationalisering av denna politik. |
| --- | --- |

D.

Med tanke på dess mervärde erbjuder sammanhållningspolitiken samtliga regioner möjlighet till konkreta förmåner i form av långtidssysselsättning och högre levnadsstandard för lokalbefolkningarna, i synnerhet i regioner med långsam utveckling. Den bidrar även till ökad konkurrenskraft, förbättrade administrativa förutsättningar och en decentraliserad förvaltning. Därför bör man förkasta alla försök till åternationalisering av denna politik.

| E. | I Lissabonfördraget, som antogs av stats- och regeringscheferna den 18 oktober 2007 och undertecknades den 13 december 2007, bekräftas att territoriell sammanhållning är ett av unionens grundläggande mål vid sidan av den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

E.

I Lissabonfördraget, som antogs av stats- och regeringscheferna den 18 oktober 2007 och undertecknades den 13 december 2007, bekräftas att territoriell sammanhållning är ett av unionens grundläggande mål vid sidan av den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| F. | Sammanhållningspolitiken måste framöver tilldelas tillräckliga resurser för att möta de nya framtida utmaningarna som har en betydande territoriell inverkan, såsom demografiska förändringar, växande städer, segregation, migrationsströmmar (som är särskilt problematiska för landsbygdsområden och avlägsna områden), globaliseringsanpassning, klimatförändringar, energiförsörjning och jordbruksområdenas långsamma process för att komma i kapp de övriga områdena. Dessa utmaningar kan endast mötas om sammanhållningspolitikens stora betydelse i detta sammanhang erkänns även i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Sammanhållningspolitiken måste framöver tilldelas tillräckliga resurser för att möta de nya framtida utmaningarna som har en betydande territoriell inverkan, såsom demografiska förändringar, växande städer, segregation, migrationsströmmar (som är särskilt problematiska för landsbygdsområden och avlägsna områden), globaliseringsanpassning, klimatförändringar, energiförsörjning och jordbruksområdenas långsamma process för att komma i kapp de övriga områdena. Dessa utmaningar kan endast mötas om sammanhållningspolitikens stora betydelse i detta sammanhang erkänns även i framtiden.

Varierande resultat när det gäller sammanhållningen i ett EU med 27 medlemsstater

| 1. | Europaparlamentet välkomnar denna rapport som är mer detaljerad än de föregående. Den bygger på flera olika indikatorer och ger nyttig jämförande information om andra länder som Förenta staterna, Japan, Kina och Indien och återspeglar på detta sätt det internationella sammanhang inom vilket EU agerar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar denna rapport som är mer detaljerad än de föregående. Den bygger på flera olika indikatorer och ger nyttig jämförande information om andra länder som Förenta staterna, Japan, Kina och Indien och återspeglar på detta sätt det internationella sammanhang inom vilket EU agerar.

| 2. | Europaparlamentet beklagar emellertid bristen på återkoppling och jämförbara uppgifter från olika NUTS-nivåer som skulle göra det möjligt att bättre uppskatta tillväxtens och konvergensens varaktighet. Parlamentet efterlyser därför en bättre uppsättning statistiska verktyg – såsom de nya indikatorerna (vid sidan av BNP per capita) som med framgång använts i den fjärde sammanhållningsrapporten – som möjliggör en bättre mätning av graden av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning på plats samt lokala åtgärders konkreta bidrag till sammanhållningspolitiken. I detta syfte är det nödvändigt att stärka ESPON:s resurser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar emellertid bristen på återkoppling och jämförbara uppgifter från olika NUTS-nivåer som skulle göra det möjligt att bättre uppskatta tillväxtens och konvergensens varaktighet. Parlamentet efterlyser därför en bättre uppsättning statistiska verktyg – såsom de nya indikatorerna (vid sidan av BNP per capita) som med framgång använts i den fjärde sammanhållningsrapporten – som möjliggör en bättre mätning av graden av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning på plats samt lokala åtgärders konkreta bidrag till sammanhållningspolitiken. I detta syfte är det nödvändigt att stärka ESPON:s resurser.

| 3. | Europaparlamentet pekar på att det tar tid innan strukturanslagen används i medlemsstaterna och efterlyser åtgärder för att förbättra situationen. Parlamentet konstaterar dock att det är för tidigt att utvärdera resultaten av sammanhållningspolitiken i de nya medlemsstaterna. Parlamentet ser positivt på samtliga ansträngningar för att öka sammanhållningspolitikens effektivitet och för att minska onödig byråkrati, och efterlyser en systematisk utvärdering av denna politik. Parlamentet upprepar sitt starka stöd det europeiska öppenhetsinitiativet som kommissionen lanserat och som kommer att fastställa vem som får strukturstöd från och med 2008. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet pekar på att det tar tid innan strukturanslagen används i medlemsstaterna och efterlyser åtgärder för att förbättra situationen. Parlamentet konstaterar dock att det är för tidigt att utvärdera resultaten av sammanhållningspolitiken i de nya medlemsstaterna. Parlamentet ser positivt på samtliga ansträngningar för att öka sammanhållningspolitikens effektivitet och för att minska onödig byråkrati, och efterlyser en systematisk utvärdering av denna politik. Parlamentet upprepar sitt starka stöd det europeiska öppenhetsinitiativet som kommissionen lanserat och som kommer att fastställa vem som får strukturstöd från och med 2008.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de gamla sammanhållningsländerna, det vill säga Grekland, Spanien, Portugal och Irland, har kommit i kapp och faktiskt har uppvisat en imponerande tillväxttakt under perioden 2000–2006. Trots tillväxten erinrar parlamentet dock om att det kvarstår allvarliga obalanser mellan regionerna i dessa länder och olösta djupgående strukturproblem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de gamla sammanhållningsländerna, det vill säga Grekland, Spanien, Portugal och Irland, har kommit i kapp och faktiskt har uppvisat en imponerande tillväxttakt under perioden 2000–2006. Trots tillväxten erinrar parlamentet dock om att det kvarstår allvarliga obalanser mellan regionerna i dessa länder och olösta djupgående strukturproblem.

| 5. | Europaparlamentet gläds över den höga tillväxttakt som uppmätts i de nya medlemsstaterna men konstaterar att deras ekonomiska konvergens endast kan bedömas på medellång eller lång sikt och att det kommer att bli en lång process på grund av att utgångsläget i vissa av de här länderna handlar om en mycket låg BNP per person. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläds över den höga tillväxttakt som uppmätts i de nya medlemsstaterna men konstaterar att deras ekonomiska konvergens endast kan bedömas på medellång eller lång sikt och att det kommer att bli en lång process på grund av att utgångsläget i vissa av de här länderna handlar om en mycket låg BNP per person.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen på nytt bekräftar den viktiga roll som sammanhållningspolitiken spelar för att stärka samtliga medlemsstaters förmåga att utvecklas harmoniskt och skapa nya hållbara sysselsättningstillfällen, vilket också framgår av de mycket goda resultaten av sammanhållningspolitiken i flera regioner inom mål 2. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen på nytt bekräftar den viktiga roll som sammanhållningspolitiken spelar för att stärka samtliga medlemsstaters förmåga att utvecklas harmoniskt och skapa nya hållbara sysselsättningstillfällen, vilket också framgår av de mycket goda resultaten av sammanhållningspolitiken i flera regioner inom mål 2.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över att konvergensen mellan länderna mycket ofta kan dölja en fördjupning av klyftorna mellan regionerna och inom dessa. Parlamentet anser att de ökande regionala och lokala skillnaderna kommer till uttryck på flera olika sätt, i termer av sysselsättning, produktivitet, inkomster, utbildningsnivå eller innovationsförmåga. Parlamentet understryker också det territoriella samarbetets roll för att lösa dessa problem. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över att konvergensen mellan länderna mycket ofta kan dölja en fördjupning av klyftorna mellan regionerna och inom dessa. Parlamentet anser att de ökande regionala och lokala skillnaderna kommer till uttryck på flera olika sätt, i termer av sysselsättning, produktivitet, inkomster, utbildningsnivå eller innovationsförmåga. Parlamentet understryker också det territoriella samarbetets roll för att lösa dessa problem.

| 8. | Europaparlamentet understryker till exempel att regionernas konkurrenskraft i stor utsträckning beror på produktiviteten, marknadernas tillgänglighet och arbetskraftens kvalifikationsnivå, faktorer som varierar tydligare mellan regioner än mellan medlemsstater. Parlamentet noterar dessutom att institutionella faktorer i allt högre grad uppfattas som nyckelelement inom konkurrensen, att sådana faktorer inbegriper sociala kapitalanslag i form av företagskultur och gemensamma uppförandenormer som underlättar samarbete och företagsamhet och även främjar den offentliga förvaltningens effektivitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker till exempel att regionernas konkurrenskraft i stor utsträckning beror på produktiviteten, marknadernas tillgänglighet och arbetskraftens kvalifikationsnivå, faktorer som varierar tydligare mellan regioner än mellan medlemsstater. Parlamentet noterar dessutom att institutionella faktorer i allt högre grad uppfattas som nyckelelement inom konkurrensen, att sådana faktorer inbegriper sociala kapitalanslag i form av företagskultur och gemensamma uppförandenormer som underlättar samarbete och företagsamhet och även främjar den offentliga förvaltningens effektivitet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar i detta avseende att vissa utvecklade regioner och till och med vissa mindre utvecklade regioner börjar samla på sig flera olika problem med starkt territoriellt inflytande vad utvecklingspotentialen beträffar, såsom svag tillväxttakt, minskad produktivitet och sysselsättning samt en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar i detta avseende att vissa utvecklade regioner och till och med vissa mindre utvecklade regioner börjar samla på sig flera olika problem med starkt territoriellt inflytande vad utvecklingspotentialen beträffar, såsom svag tillväxttakt, minskad produktivitet och sysselsättning samt en åldrande befolkning.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att, samtidigt som en hög tillväxttakt har möjliggjort för vissa av medlemsstaterna att uppnå full sysselsättning och öka sin BNP per capita, ökar skillnaderna mellan olika grupper i samhället i andra länder, vilket innebär att de mest utsatta befolkningsgrupperna ännu måste integreras socialt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att, samtidigt som en hög tillväxttakt har möjliggjort för vissa av medlemsstaterna att uppnå full sysselsättning och öka sin BNP per capita, ökar skillnaderna mellan olika grupper i samhället i andra länder, vilket innebär att de mest utsatta befolkningsgrupperna ännu måste integreras socialt.

| 11. | Europaparlamentet framhåller en svag konvergens när det gäller utbildningsnivå och en verklig utbildningsklyfta mellan EU och Förenta staterna, där 29 procent av befolkningen mellan 25 och 64 år har en högskoleexamen jämfört med knappt 16 procent i EU. Parlamentet noterar emellertid att andelen utexaminerade kvinnor från högre utbildning ökar snabbare än bland männen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller en svag konvergens när det gäller utbildningsnivå och en verklig utbildningsklyfta mellan EU och Förenta staterna, där 29 procent av befolkningen mellan 25 och 64 år har en högskoleexamen jämfört med knappt 16 procent i EU. Parlamentet noterar emellertid att andelen utexaminerade kvinnor från högre utbildning ökar snabbare än bland männen.

| 12. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att integrera jämställdhetsperspektivet, lika möjligheter och funktionshindrades och äldre personers särskilda behov i varje steg av genomförandet av sammanhållningspolitiken och projekt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av att integrera jämställdhetsperspektivet, lika möjligheter och funktionshindrades och äldre personers särskilda behov i varje steg av genomförandet av sammanhållningspolitiken och projekt.

| 13. | Europaparlamentet betonar polariseringseffekten i huvudstadsregionerna – ett fenomen som särskilt märks i de nya medlemsstaterna. Dessa regioner har i genomsnitt genererat 32 procent av BNP i sina länder, samtidigt som de utgör endast 22 procent av befolkningen. Denna polarisering kan föra med sig stora skillnader i arbetslöshetsnivån i innerstäderna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar polariseringseffekten i huvudstadsregionerna – ett fenomen som särskilt märks i de nya medlemsstaterna. Dessa regioner har i genomsnitt genererat 32 procent av BNP i sina länder, samtidigt som de utgör endast 22 procent av befolkningen. Denna polarisering kan föra med sig stora skillnader i arbetslöshetsnivån i innerstäderna.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att denna accelererande urbanisering kan skapa demografisk, ekonomisk, social, transportmässig och miljömässig obalans på ett begränsat utrymme och har effekter som förortsbildning och avfolkning av landsbygden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram konkreta förslag för att särskilt tackla dessa problem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att denna accelererande urbanisering kan skapa demografisk, ekonomisk, social, transportmässig och miljömässig obalans på ett begränsat utrymme och har effekter som förortsbildning och avfolkning av landsbygden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram konkreta förslag för att särskilt tackla dessa problem.

| 15. | Europaparlamentet understryker de regionala skillnaderna i tillgänglighet och förbindelse mellan centrum och ytterområden som orsakas av geografiska och strukturella nackdelar, brist på investeringar i transportinfrastruktur och bristande diversifiering av förbindelsemöjligheterna. Parlamentet pekar särskilt på de avsevärda svårigheterna att nå bergs- och öområden, samt även avlägsna områden och de yttersta randområdena som ligger mycket långt borta från den europeiska kontinenten. Parlamentet lyfter fram behovet av att ta fram åtgärder för att stärka dessa områdens potential, attraktivitet och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker de regionala skillnaderna i tillgänglighet och förbindelse mellan centrum och ytterområden som orsakas av geografiska och strukturella nackdelar, brist på investeringar i transportinfrastruktur och bristande diversifiering av förbindelsemöjligheterna. Parlamentet pekar särskilt på de avsevärda svårigheterna att nå bergs- och öområden, samt även avlägsna områden och de yttersta randområdena som ligger mycket långt borta från den europeiska kontinenten. Parlamentet lyfter fram behovet av att ta fram åtgärder för att stärka dessa områdens potential, attraktivitet och hållbara utveckling.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker stor förvåning över kommissionens uttalande i fjärde rapporten om att ökaraktär inte i sig självt är något som verkar utgöra ett större hinder för utveckling. Parlamentet noterar den stora besvikelse som invånarna i öområdena känner över det uttalandet, eftersom de dagligen konfronteras med negativa konsekvenser och svårigheter på grund av ökaraktären. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker stor förvåning över kommissionens uttalande i fjärde rapporten om att ökaraktär inte i sig självt är något som verkar utgöra ett större hinder för utveckling. Parlamentet noterar den stora besvikelse som invånarna i öområdena känner över det uttalandet, eftersom de dagligen konfronteras med negativa konsekvenser och svårigheter på grund av ökaraktären.

Regionalpolitiken och Lissabonstrategin

| 17. | Europaparlamentet framhåller de enorma skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller de anslag som investeras i forskning och utveckling och konstaterar stora regionala skillnader i innovation, som i den fjärde rapporten har mätts enligt en relevant indikator för regionala prestationer inom innovationsområdet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller de enorma skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller de anslag som investeras i forskning och utveckling och konstaterar stora regionala skillnader i innovation, som i den fjärde rapporten har mätts enligt en relevant indikator för regionala prestationer inom innovationsområdet.

| 18. | Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt om sammanhållningspolitikens hävstångseffekt för Lissabonstrategin som uppnås genom att de offentliga investeringarna inriktas på projekt som främjar uppkomsten av en dynamisk, tillväxtgenererande, innovationsfrämjande ekonomisk struktur, baserad på synergi som skapas genom en effektivare harmonisering av politik och program. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt om sammanhållningspolitikens hävstångseffekt för Lissabonstrategin som uppnås genom att de offentliga investeringarna inriktas på projekt som främjar uppkomsten av en dynamisk, tillväxtgenererande, innovationsfrämjande ekonomisk struktur, baserad på synergi som skapas genom en effektivare harmonisering av politik och program.

| 19. | Europaparlamentet beklagar det faktum att innovationspotentialen för mindre företag, mikroföretag och hantverksföretag inte beaktats i genomförandet av sammanhållningspolitiken, trots öronmärkning. Parlamentet kräver därför att en aktiv politik genomförs för att stöda alla former av innovation inom de här företagen. Det uppmanar också kommissionen att skapa möjligheter för ömsesidigt samarbete mellan företag, den allmänna sektorn, skolor och universitet för att skapa regionala innovationsgrupper, i Lissabonstrategins anda. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar det faktum att innovationspotentialen för mindre företag, mikroföretag och hantverksföretag inte beaktats i genomförandet av sammanhållningspolitiken, trots öronmärkning. Parlamentet kräver därför att en aktiv politik genomförs för att stöda alla former av innovation inom de här företagen. Det uppmanar också kommissionen att skapa möjligheter för ömsesidigt samarbete mellan företag, den allmänna sektorn, skolor och universitet för att skapa regionala innovationsgrupper, i Lissabonstrategins anda.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att hävstångseffekten av strukturstöden kan ökas genom privat samfinansiering. Parlamentet kräver att det snabbt ska införas tydliga regler och standardlösningar för offentlig-privata partnerskap, som gör det möjligt för regionerna att utnyttja privat kapital för offentlig verksamhet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att hävstångseffekten av strukturstöden kan ökas genom privat samfinansiering. Parlamentet kräver att det snabbt ska införas tydliga regler och standardlösningar för offentlig-privata partnerskap, som gör det möjligt för regionerna att utnyttja privat kapital för offentlig verksamhet.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att respekten för principen om automatiskt frigörande av medel är väsentlig för att uppmuntra till finansiering och snabbt genomförande av projekt från förvaltningsmyndigheternas sida. Parlamentet betonar att principen för N+2 regeln (och N+3 i de nya medlemsstaterna under de första tre åren av budgetramen 2007–2013) ska följas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att respekten för principen om automatiskt frigörande av medel är väsentlig för att uppmuntra till finansiering och snabbt genomförande av projekt från förvaltningsmyndigheternas sida. Parlamentet betonar att principen för N+2 regeln (och N+3 i de nya medlemsstaterna under de första tre åren av budgetramen 2007–2013) ska följas.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att de förseningar som konstaterats i genomförandet av strukturpolitiken bland annat beror på överdrivet strikta förfaranden och det därför finns anledning att överväga en förenkling av dessa förfaranden och en tydlig fördelning av ansvaret och behörigheten mellan EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att de förseningar som konstaterats i genomförandet av strukturpolitiken bland annat beror på överdrivet strikta förfaranden och det därför finns anledning att överväga en förenkling av dessa förfaranden och en tydlig fördelning av ansvaret och behörigheten mellan EU och medlemsstaterna.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att systemet med öronmärkning av stödet för programperioden 2007–2013 kommer att innebära att 64 procent av mål 1-medlen (konvergens) och 80 procent av mål 2-medlen (regional konkurrenskraft och sysselsättning) anslås till innovationskostnader, det vill säga 55 miljarder euro mer än under den föregående perioden. Parlamentet konstaterar att utnyttjandet av detta stöd hänger på de minst utvecklade regionernas förmåga att i kvantitativa och kvalitativa termer hantera tillräckligt många FoU- och innovationsprojekt för att göra slut på stödet, utan att för den skull ta till investeringar med mindre värde. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att systemet med öronmärkning av stödet för programperioden 2007–2013 kommer att innebära att 64 procent av mål 1-medlen (konvergens) och 80 procent av mål 2-medlen (regional konkurrenskraft och sysselsättning) anslås till innovationskostnader, det vill säga 55 miljarder euro mer än under den föregående perioden. Parlamentet konstaterar att utnyttjandet av detta stöd hänger på de minst utvecklade regionernas förmåga att i kvantitativa och kvalitativa termer hantera tillräckligt många FoU- och innovationsprojekt för att göra slut på stödet, utan att för den skull ta till investeringar med mindre värde.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera systemet med öronmärkning och dess effekt på utvecklingen av de regionala skillnaderna samt att undersöka om detta system inte främjar en alltför centraliserad strategi eller ett uppifrånperspektiv (”top down approach”) när prioriteringarna fastställs. Parlamentet hoppas att denna utvärdering kommer att börja med kommissionens offentliggörande 2008 av den femte framstegsrapporten om sammanhållning som väntas koncentrera sig på relationen mellan sammanhållningspolitiken och Lissabonstrategins prioriteringar avseende tillväxt och sysselsättning för alla regioner. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera systemet med öronmärkning och dess effekt på utvecklingen av de regionala skillnaderna samt att undersöka om detta system inte främjar en alltför centraliserad strategi eller ett uppifrånperspektiv (”top down approach”) när prioriteringarna fastställs. Parlamentet hoppas att denna utvärdering kommer att börja med kommissionens offentliggörande 2008 av den femte framstegsrapporten om sammanhållning som väntas koncentrera sig på relationen mellan sammanhållningspolitiken och Lissabonstrategins prioriteringar avseende tillväxt och sysselsättning för alla regioner.

| 25. | Europaparlamentet betonar således att sammanhållningspolitiken inte får gynna de redan dynamiska regionerna, vilket en strikt öronmärkning av anslagen skulle göra. Parlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken då Lissabonfördraget träder i kraft består av de tre målen ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som går utöver Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar således att sammanhållningspolitiken inte får gynna de redan dynamiska regionerna, vilket en strikt öronmärkning av anslagen skulle göra. Parlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken då Lissabonfördraget träder i kraft består av de tre målen ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som går utöver Lissabonstrategin.

| 26. | Europaparlamentet kräver att Lissabonstrategin utvidgas så att den innefattar den territoriella dimensionen och på så sätt möjliggör ett hänsynstagande till de olika territoriernas egenskaper och uppmuntrar till paneuropeisk samverkan och paneuropeiskt samarbete, med särskilt stöd till skapandet och införandet av omfattande innovationsåtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att Lissabonstrategin utvidgas så att den innefattar den territoriella dimensionen och på så sätt möjliggör ett hänsynstagande till de olika territoriernas egenskaper och uppmuntrar till paneuropeisk samverkan och paneuropeiskt samarbete, med särskilt stöd till skapandet och införandet av omfattande innovationsåtgärder.

| 27. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens roll inte får vara begränsad till att enbart genomföra målen i Lissabonstrategin. Territoriell sammanhållning som uppnås genom åtgärder med koppling till konvergensmålet är en förutsättning för varaktig konkurrenskraft i regionerna. Nuvarande mål 1 (konvergens) och mål 2 (regional konkurrenskraft och sysselsättning) bör således även i framtiden komplettera varandra och även mål 3 (europeiskt territoriellt samarbete). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens roll inte får vara begränsad till att enbart genomföra målen i Lissabonstrategin. Territoriell sammanhållning som uppnås genom åtgärder med koppling till konvergensmålet är en förutsättning för varaktig konkurrenskraft i regionerna. Nuvarande mål 1 (konvergens) och mål 2 (regional konkurrenskraft och sysselsättning) bör således även i framtiden komplettera varandra och även mål 3 (europeiskt territoriellt samarbete).

Den territoriella sammanhållningen – för en integrerad strategi

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med en definition av ”territoriell sammanhållning” i den kommande grönboken om territoriell sammanhållning (som är inplanerad till september 2008) för att göra ytterligare framsteg på detta gemenskapspolitiska område. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med en definition av ”territoriell sammanhållning” i den kommande grönboken om territoriell sammanhållning (som är inplanerad till september 2008) för att göra ytterligare framsteg på detta gemenskapspolitiska område.

| 29. | Europaparlamentet understryker vikten av verkligt partnerskap och genomförande av en verklig styrning på flera nivåer, som involverar alla nivåer – dvs. gemenskapen samt den nationella, regionala och lokala nivån, i samråd med ekonomiska partner och arbetsmarknadens partner – när det gäller att fastställa och genomföra de regionala utvecklingsmålen, samtidigt som man undviker att inskränka tillämpningsområdet för prioriterad verksamhet som har fastställts på europeisk nivå när den genomförs på det nationella, regionala eller lokala planet (”bottom up approach”) i syfte att undvika risken för att aktörer som bidrar till lokal utveckling och sammanhållning utesluts, något som ofta är fallet inom stadspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker vikten av verkligt partnerskap och genomförande av en verklig styrning på flera nivåer, som involverar alla nivåer – dvs. gemenskapen samt den nationella, regionala och lokala nivån, i samråd med ekonomiska partner och arbetsmarknadens partner – när det gäller att fastställa och genomföra de regionala utvecklingsmålen, samtidigt som man undviker att inskränka tillämpningsområdet för prioriterad verksamhet som har fastställts på europeisk nivå när den genomförs på det nationella, regionala eller lokala planet (”bottom up approach”) i syfte att undvika risken för att aktörer som bidrar till lokal utveckling och sammanhållning utesluts, något som ofta är fallet inom stadspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att man prioriterar en politik som främjar en verklig polycentrisk utveckling av territorierna, på så sätt att man minskar pressen på huvudstäderna och främjar uppkomsten av sekundära centrum. I denna politik får stöd till landsbygden samt små och medelstora städers viktiga roll i landsbygdsområden inte förbises. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att man prioriterar en politik som främjar en verklig polycentrisk utveckling av territorierna, på så sätt att man minskar pressen på huvudstäderna och främjar uppkomsten av sekundära centrum. I denna politik får stöd till landsbygden samt små och medelstora städers viktiga roll i landsbygdsområden inte förbises.

| 31. | Europaparlamentet kräver samtidigt att konkreta åtgärder vidtas för att minska klyftorna mellan regioner som är lättillgängliga och sådana regioner som kännetecknas av strukturella nackdelar, det vill säga öområden, bergsområden, glest befolkade områden, avlägsna områden och gränsområden, samt att man erkänner de senare nämnda regionernas förfördelade ställning och vidtar särskilda och hållbara åtgärder för att stöda dem. Parlamentet bekräftar att det håller fast vid att de yttersta randområdenas särskilda nackdelar måste beaktas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver samtidigt att konkreta åtgärder vidtas för att minska klyftorna mellan regioner som är lättillgängliga och sådana regioner som kännetecknas av strukturella nackdelar, det vill säga öområden, bergsområden, glest befolkade områden, avlägsna områden och gränsområden, samt att man erkänner de senare nämnda regionernas förfördelade ställning och vidtar särskilda och hållbara åtgärder för att stöda dem. Parlamentet bekräftar att det håller fast vid att de yttersta randområdenas särskilda nackdelar måste beaktas.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar att man gör en bättre koppling mellan problemen i tätorterna och på landsbygden. Parlamentet betonar att landsbygdsutvecklingen bör samordnas med åtgärder inom regionalpolitiken. Parlamentet undrar därför hur relevant en strategi är som är avskild från sammanhållningen och landsbygdsutvecklingen – via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Parlamentet förespråkar att det ska göras en studie av följderna av att de anslag som är avsedda för landsbygdsutveckling ökas genom obligatorisk modulering. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet rekommenderar att man gör en bättre koppling mellan problemen i tätorterna och på landsbygden. Parlamentet betonar att landsbygdsutvecklingen bör samordnas med åtgärder inom regionalpolitiken. Parlamentet undrar därför hur relevant en strategi är som är avskild från sammanhållningen och landsbygdsutvecklingen – via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Parlamentet förespråkar att det ska göras en studie av följderna av att de anslag som är avsedda för landsbygdsutveckling ökas genom obligatorisk modulering.

| 33. | Europaparlamentet varnar för faran med sektorsindelning av politiken och förespråkar utvecklandet av en integrerad strategi som identifierar vilken samverkan som kan uppnås mellan sammanhållningspolitiken och större sektorsindelade politikområden som transport, jordbruk, fiske, landsbygdsutveckling, miljö och energi, forskning och teknik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet varnar för faran med sektorsindelning av politiken och förespråkar utvecklandet av en integrerad strategi som identifierar vilken samverkan som kan uppnås mellan sammanhållningspolitiken och större sektorsindelade politikområden som transport, jordbruk, fiske, landsbygdsutveckling, miljö och energi, forskning och teknik.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina kommande rapporter analysera i vilken omfattning de olika instrumenten och politiska åtgärderna, inbegripet sammanhållningspolitiken, har bidragit till de framsteg som uppnåtts inom området för ekonomisk och social sammanhållning. Det man uppnått och de problem som uppstått behöver analyseras inom alla viktiga områden, särskilt inom området för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina kommande rapporter analysera i vilken omfattning de olika instrumenten och politiska åtgärderna, inbegripet sammanhållningspolitiken, har bidragit till de framsteg som uppnåtts inom området för ekonomisk och social sammanhållning. Det man uppnått och de problem som uppstått behöver analyseras inom alla viktiga områden, särskilt inom området för Lissabonstrategin.

| 35. | Europaparlamentet förväntar sig att debatten om sammanhållningspolitiken efter 2013 leder till att de regioner som ligger vid gemenskapens yttre gränser förlänas särskild vikt för att garantera stabilitet och välstånd över gränserna, vilket inte bara kommer att påverka utvecklingen av EU:s gränsregioner positivt, utan också leda till större konvergens och konkurrenskraft i hela EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet förväntar sig att debatten om sammanhållningspolitiken efter 2013 leder till att de regioner som ligger vid gemenskapens yttre gränser förlänas särskild vikt för att garantera stabilitet och välstånd över gränserna, vilket inte bara kommer att påverka utvecklingen av EU:s gränsregioner positivt, utan också leda till större konvergens och konkurrenskraft i hela EU.

| 36. | För att bekämpa sådana fenomen som bostadssegregation och social utslagning i syfte att uppnå en hållbar och balanserad tillväxt, betonar Europaparlamentet att det krävs en genomtänkt bostadspolitik som ingår i en vidare strategi för territoriell utveckling, stadsplanering och förvaltning av lokala allmänna tjänster. |
| --- | --- |

36.

För att bekämpa sådana fenomen som bostadssegregation och social utslagning i syfte att uppnå en hållbar och balanserad tillväxt, betonar Europaparlamentet att det krävs en genomtänkt bostadspolitik som ingår i en vidare strategi för territoriell utveckling, stadsplanering och förvaltning av lokala allmänna tjänster.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att det har antagits ett handlingsprogram för genomförandet av den territoriella agendan och Leipzigstadgan som syftar till att bättre integrera den territoriella dimensionen inom all offentlig politik, på gemenskapsnivå samt nationell och lokal nivå, och väntar på konkreta resultat. Mot bakgrund av att man ämnar lägga till en territoriell komponent till den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Lissabonfördraget måste lämpliga indikatorer utarbetas för en innehållsmässig utformning av den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att det har antagits ett handlingsprogram för genomförandet av den territoriella agendan och Leipzigstadgan som syftar till att bättre integrera den territoriella dimensionen inom all offentlig politik, på gemenskapsnivå samt nationell och lokal nivå, och väntar på konkreta resultat. Mot bakgrund av att man ämnar lägga till en territoriell komponent till den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Lissabonfördraget måste lämpliga indikatorer utarbetas för en innehållsmässig utformning av den territoriella sammanhållningen.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en kommande grönbok om den territoriella sammanhållningen som förväntas bli antagen i september 2008 och önskar att den ska innehålla konkreta steg för genomförandet av den integrerade strategin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en kommande grönbok om den territoriella sammanhållningen som förväntas bli antagen i september 2008 och önskar att den ska innehålla konkreta steg för genomförandet av den integrerade strategin.

| 39. | Europaparlamentet är medvetet om vikten av ett fortlöpande samarbete mellan parlamentet, genom dess utskott för regional utveckling, och Regionkommittén, när det gäller regionalpolitikens framtid. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är medvetet om vikten av ett fortlöpande samarbete mellan parlamentet, genom dess utskott för regional utveckling, och Regionkommittén, när det gäller regionalpolitikens framtid.

Nya utmaningar för sammanhållningspolitiken och EU:s allmänna budget

| 40. | Europaparlamentet bedömer att EU i framtiden alltmer kommer att ställas inför nya utmaningar som har en stark territoriell inverkan och som förstärker befintliga hinder för regional utveckling, såsom demografiska förändringar, växande städer, migrationsrörelser (som är särskilt problematiska för landsbygden och avlägsna områden), energifrågan och klimatfrågan samt anpassning till förändringarna i samband med globaliseringen liksom utvidgningen och grannskapspolitiken. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av pilotprojekt som handlar om att anpassa regioner till dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet bedömer att EU i framtiden alltmer kommer att ställas inför nya utmaningar som har en stark territoriell inverkan och som förstärker befintliga hinder för regional utveckling, såsom demografiska förändringar, växande städer, migrationsrörelser (som är särskilt problematiska för landsbygden och avlägsna områden), energifrågan och klimatfrågan samt anpassning till förändringarna i samband med globaliseringen liksom utvidgningen och grannskapspolitiken. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av pilotprojekt som handlar om att anpassa regioner till dessa nya utmaningar.

| 41. | Europaparlamentet kräver regelbundna analyser av kostnaderna och de strukturpolitiska effekterna av eventuella framtida utvidgningar så snart som nya anslutningsförhandlingar inleds, och hoppas att parlamentet kan spela en större roll i utvidgnings- och grannskapspolitiken och åtar sig att delta i utarbetandet av föranslutningsinstrumenten. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver regelbundna analyser av kostnaderna och de strukturpolitiska effekterna av eventuella framtida utvidgningar så snart som nya anslutningsförhandlingar inleds, och hoppas att parlamentet kan spela en större roll i utvidgnings- och grannskapspolitiken och åtar sig att delta i utarbetandet av föranslutningsinstrumenten.

| 42. | Europaparlamentet betonar hur allvarligt avfolkningsproblemet är i många delar av EU, vilket får till följd en åldrande befolkning, förlust av humankapital, kapitalflykt, dyrare tjänster, etc. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar hur allvarligt avfolkningsproblemet är i många delar av EU, vilket får till följd en åldrande befolkning, förlust av humankapital, kapitalflykt, dyrare tjänster, etc.

| 43. | Europaparlamentet anser att den demografiska utvecklingen kan ha en stor territoriell inverkan, till exempel när det gäller avfolkningen av vissa områden, särskilt de mindre utvecklade landsbygdsområdena, och som följd av detta växande städer och ett samhälle med alltfler äldre eller utveckling av den lokala ekonomin i andra, något som förutsätter utvecklandet av särskilda innovativa strategier för att lösa problemen i dem. Det krävs därför en särskild insats för att bibehålla tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och garantera en hög nivå på de samhällsomfattande tjänsterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att den demografiska utvecklingen kan ha en stor territoriell inverkan, till exempel när det gäller avfolkningen av vissa områden, särskilt de mindre utvecklade landsbygdsområdena, och som följd av detta växande städer och ett samhälle med alltfler äldre eller utveckling av den lokala ekonomin i andra, något som förutsätter utvecklandet av särskilda innovativa strategier för att lösa problemen i dem. Det krävs därför en särskild insats för att bibehålla tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och garantera en hög nivå på de samhällsomfattande tjänsterna.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringen kommer att ha olika återverkningar, i synnerhet i form av allt oftare inträffande och allvarliga naturkatastrofer, såsom skogsbränder, torka och översvämningar som kommer att kräva olika reaktioner för olika regioner inom EU. Regionerna måste tackla dessa återverkningar genom att se över och anpassa sina hållbara utvecklingsstrategier för att nå EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik bör vara klimatvänlig men att sammanhållningspolitikens möjligheter på detta område är begränsade. Parlamentet anser att bekämpandet av klimatförändringen bör tas upp även inom andra EU-politikområden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringen kommer att ha olika återverkningar, i synnerhet i form av allt oftare inträffande och allvarliga naturkatastrofer, såsom skogsbränder, torka och översvämningar som kommer att kräva olika reaktioner för olika regioner inom EU. Regionerna måste tackla dessa återverkningar genom att se över och anpassa sina hållbara utvecklingsstrategier för att nå EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik bör vara klimatvänlig men att sammanhållningspolitikens möjligheter på detta område är begränsade. Parlamentet anser att bekämpandet av klimatförändringen bör tas upp även inom andra EU-politikområden.

| 45. | Europaparlamentet påminner också inom ramen för utformandet av en effektiv helhetspolitik för skydd i samband med naturkatastrofer om vikten av att anta förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108), som erbjuder ett ändamålsenligt och tidsmässigt lämpligt svar på regionala naturkatastrofer som ofta är förödande i vissa regioner på grund av deras geografiska läge. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner också inom ramen för utformandet av en effektiv helhetspolitik för skydd i samband med naturkatastrofer om vikten av att anta förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108), som erbjuder ett ändamålsenligt och tidsmässigt lämpligt svar på regionala naturkatastrofer som ofta är förödande i vissa regioner på grund av deras geografiska läge.

| 46. | Europaparlamentet anser att frågorna om energiförsörjning och ökning av energipriset kan ha en betydande inverkan på territoriernas fysiska omgivning, till följd av det starka energiberoendet i de flesta av medlemsstaterna, särskilt i landsbygdsregioner, bergsområden, öområden, mycket avlägsna regioner samt i de yttersta randområdena, som på grund av sitt beroende av transporter är ytterst känsliga för energikostnaderna. Parlamentet påminner om att utvecklingen av förnybara energikällor samt investering i energieffektivitet och i decentrala försörjningsenheter kan erbjuda lokala och regionala utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att frågorna om energiförsörjning och ökning av energipriset kan ha en betydande inverkan på territoriernas fysiska omgivning, till följd av det starka energiberoendet i de flesta av medlemsstaterna, särskilt i landsbygdsregioner, bergsområden, öområden, mycket avlägsna regioner samt i de yttersta randområdena, som på grund av sitt beroende av transporter är ytterst känsliga för energikostnaderna. Parlamentet påminner om att utvecklingen av förnybara energikällor samt investering i energieffektivitet och i decentrala försörjningsenheter kan erbjuda lokala och regionala utvecklingsmöjligheter.

| 47. | Europaparlamentet upprepar än en gång sin begäran om återutnyttjande av outnyttjade anslag genom N + 2- eller N + 3-regeln inom sammanhållningspolitiken, i syfte att maximera de knappa resurser som är tillgängliga. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet upprepar än en gång sin begäran om återutnyttjande av outnyttjade anslag genom N + 2- eller N + 3-regeln inom sammanhållningspolitiken, i syfte att maximera de knappa resurser som är tillgängliga.

| 48. | Europaparlamentet anser att bibehållandet av sammanhållningspolitiken efter 2013 är ett lämpligt svar på dessa nya utmaningar och att denna politik bör tillämpas på ett differentierat sätt inom hela EU:s territorium. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör förbli en gemenskapspolitik i enlighet med fördraget och solidaritetsprincipen och förkastar därför alla försök att på nytt ”nationalisera” denna politik. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att bibehållandet av sammanhållningspolitiken efter 2013 är ett lämpligt svar på dessa nya utmaningar och att denna politik bör tillämpas på ett differentierat sätt inom hela EU:s territorium. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör förbli en gemenskapspolitik i enlighet med fördraget och solidaritetsprincipen och förkastar därför alla försök att på nytt ”nationalisera” denna politik.

| 49. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken måste stärkas ytterligare i framtiden, och att dess mervärde bör lyftas fram mer. Parlamentet kräver därför att sammanhållningspolitiken tilldelas tillräckligt med finansiella resurser på gemenskapsnivå, och önskar att översynen av budgetramen blir ett tillfälle att fastställa de budgetmedel som är nödvändiga för att möta EU:s samtliga territoriella utmaningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken måste stärkas ytterligare i framtiden, och att dess mervärde bör lyftas fram mer. Parlamentet kräver därför att sammanhållningspolitiken tilldelas tillräckligt med finansiella resurser på gemenskapsnivå, och önskar att översynen av budgetramen blir ett tillfälle att fastställa de budgetmedel som är nödvändiga för att möta EU:s samtliga territoriella utmaningar.

*

* *

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0202.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0356.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/95

---

Torsdag 21 februari 2008Uppföljning av den territoriella agendan och Leipzig-stadgan – Mot ett europeiskt handlingsprogram för fysisk utveckling och territoriell sammanhållning

P6_TA(2008)0069

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om en uppföljning av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan – ett europeiskt handlingsprogram för fysisk planering och territoriell sammanhållning (2007/2190(INI))

2009/C 184 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av EU:s territoriella agenda (den territoriella agendan) och Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer (Leipzigstadgan), som båda antogs vid det informella rådsmötet mellan ministrar som ansvarar för fysisk planering och stadsutveckling som hölls i Leipzig den 24–25 maj 2007, och det första handlingsprogrammet för genomförande av EU:s territoriella agenda, som antogs vid det informella rådsmötet mellan ministrar som ansvarar för fysisk planering och utveckling som hölls i Ponta Delgada (Azorerna) den 23–24 november 2007 (det första handlingsprogrammet),

med beaktande av den fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(2007)0273) (den fjärde sammanhållningsrapporten),

med beaktande av EU:s övergripande regionala utvecklingsplanering, som antogs vid det informella rådsmötet mellan ministrar som ansvarar för fysisk planering i Potsdam den 11 maj 1999,

med beaktande av resultaten från ESPON:s (observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering) arbetsprogram för 2006,

med beaktande av förslagen i ESPON:s arbetsprogram för 2013,

med beaktande av artiklarna 158 och 159 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0028/2008), och av följande skäl:

| A. | Den territoriella mångfalden, polycentrismen och den kompakta staden är viktiga strukturella egenskaper för Europeiska unionens territorium. |
| --- | --- |

A.

Den territoriella mångfalden, polycentrismen och den kompakta staden är viktiga strukturella egenskaper för Europeiska unionens territorium.

| B. | Majoriteten av EU-medborgarna bor i dag i städer. |
| --- | --- |

B.

Majoriteten av EU-medborgarna bor i dag i städer.

| C. | De aktuella utmaningarna för den fysiska planeringen i EU inbegriper klimatförändringar, stadsutbredning, markexploatering, energiförbrukning, transportinfrastruktur, demografisk förändring, däribland avfolkningen av landsbygden och av andra områden inom EU, utvidgningens konsekvenser för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen, globaliseringens ojämna territoriella konsekvenser, däribland den ökade klyftan mellan rika och mindre välbärgade regioner samt de stora skillnaderna i utvecklingen mellan stads- och landsbygdsområden i kombination med strukturförändring. |
| --- | --- |

C.

De aktuella utmaningarna för den fysiska planeringen i EU inbegriper klimatförändringar, stadsutbredning, markexploatering, energiförbrukning, transportinfrastruktur, demografisk förändring, däribland avfolkningen av landsbygden och av andra områden inom EU, utvidgningens konsekvenser för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen, globaliseringens ojämna territoriella konsekvenser, däribland den ökade klyftan mellan rika och mindre välbärgade regioner samt de stora skillnaderna i utvecklingen mellan stads- och landsbygdsområden i kombination med strukturförändring.

| D. | I den territoriella agendan fastställs följande mål: utveckling av ett balanserat och polycentriskt stadssystem och ett nytt partnerskap mellan städer och landsbygd, skapande av innovativa regionala kluster, säkerställande av lika tillgång till infrastruktur och kunskap, främjande av en transeuropeisk riskhantering, hållbar utveckling, framåtblickande förvaltning och skydd av natur och kulturarv. |
| --- | --- |

D.

I den territoriella agendan fastställs följande mål: utveckling av ett balanserat och polycentriskt stadssystem och ett nytt partnerskap mellan städer och landsbygd, skapande av innovativa regionala kluster, säkerställande av lika tillgång till infrastruktur och kunskap, främjande av en transeuropeisk riskhantering, hållbar utveckling, framåtblickande förvaltning och skydd av natur och kulturarv.

| E. | I Leipzigstadgan fastställs följande mål: förstärkning av arbetet med att skapa en integrerad politik för stadsutveckling genom upprättande och säkerställande av kvalitativa offentliga utrymmen, modernisering av infrastrukturnäten och effektivare energiutnyttjande, aktivt främjande av innovation och utbildning samt – i synnerhet för mindre gynnade stadsdelar – främjande av en miljövänlig, kapacitetsstark och billig kollektivtrafik, konsolidering av uppvärderingsstrategier för stadsutveckling, stärkande av det lokala näringslivet och den lokala arbetsmarknadspolitiken samt aktiv fortbildnings- och utbildningspolitik för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

E.

I Leipzigstadgan fastställs följande mål: förstärkning av arbetet med att skapa en integrerad politik för stadsutveckling genom upprättande och säkerställande av kvalitativa offentliga utrymmen, modernisering av infrastrukturnäten och effektivare energiutnyttjande, aktivt främjande av innovation och utbildning samt – i synnerhet för mindre gynnade stadsdelar – främjande av en miljövänlig, kapacitetsstark och billig kollektivtrafik, konsolidering av uppvärderingsstrategier för stadsutveckling, stärkande av det lokala näringslivet och den lokala arbetsmarknadspolitiken samt aktiv fortbildnings- och utbildningspolitik för barn och ungdomar.

| F. | Fysisk planering är ett lämpligt instrument för att styra markanvändningen och bebyggelsestrukturen i medlemsstaterna och i regionerna och städerna i medlemsstaterna samt för att fastställa de lokala livsvillkoren och utvecklingsmöjligheterna. |
| --- | --- |

F.

Fysisk planering är ett lämpligt instrument för att styra markanvändningen och bebyggelsestrukturen i medlemsstaterna och i regionerna och städerna i medlemsstaterna samt för att fastställa de lokala livsvillkoren och utvecklingsmöjligheterna.

| G. | Utöver sammanhållningspolitiken som ett strategiskt styrmedel krävs ytterligare åtgärder för att se till att målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan uppfylls, i synnerhet utvärdering av den territoriella effekten, den integrerade strategin och observation av den fysiska planeringen. |
| --- | --- |

G.

Utöver sammanhållningspolitiken som ett strategiskt styrmedel krävs ytterligare åtgärder för att se till att målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan uppfylls, i synnerhet utvärdering av den territoriella effekten, den integrerade strategin och observation av den fysiska planeringen.

| H. | Vid sidan av sammanhållningspolitiken betyder politiken för landsbygdsutveckling mycket för den fysiska planeringen. Trots detta är integrationen av dessa båda politikområden bristfällig. Ökade synergieffekter mellan dessa politikområden måste därför uppnås för att deras verkliga utvecklingspotential ska kunna skönjas och för att göra landsbygdsområden mer attraktiva och öka deras konkurrenskraft, vilket skulle bidra till att motverka landsbygdens avfolkning. |
| --- | --- |

H.

Vid sidan av sammanhållningspolitiken betyder politiken för landsbygdsutveckling mycket för den fysiska planeringen. Trots detta är integrationen av dessa båda politikområden bristfällig. Ökade synergieffekter mellan dessa politikområden måste därför uppnås för att deras verkliga utvecklingspotential ska kunna skönjas och för att göra landsbygdsområden mer attraktiva och öka deras konkurrenskraft, vilket skulle bidra till att motverka landsbygdens avfolkning.

| I. | Kvaliteten hos det offentliga utrymmet, natur- och kulturlandskapet samt arkitekturen spelar en viktig roll när det gäller livsvillkoren för befolkningen i städer och på landsbygden och utgör viktiga mjuka lokaliseringsfaktorer. |
| --- | --- |

I.

Kvaliteten hos det offentliga utrymmet, natur- och kulturlandskapet samt arkitekturen spelar en viktig roll när det gäller livsvillkoren för befolkningen i städer och på landsbygden och utgör viktiga mjuka lokaliseringsfaktorer.

| J. | Kreativitet och innovation är resurser som har en avgörande betydelse i samband med övergången till det globaliserade kunskapssamhället, och därför är framgången för en hållbar fysisk planering och stadsutveckling starkt beroende av utvecklingen av den lokala kreativitetspotentialen. |
| --- | --- |

J.

Kreativitet och innovation är resurser som har en avgörande betydelse i samband med övergången till det globaliserade kunskapssamhället, och därför är framgången för en hållbar fysisk planering och stadsutveckling starkt beroende av utvecklingen av den lokala kreativitetspotentialen.

| K. | Byggkultur (kultur som innebär en bebyggd miljö av hög kvalitet), dvs. summan av de kulturella, ekonomiska, tekniska, sociala och ekologiska aspekter som påverkar kvaliteten och förfarandet när det gäller planering och byggande, utgör en viktig del av den integrerade stadsutvecklingen. |
| --- | --- |

K.

Byggkultur (kultur som innebär en bebyggd miljö av hög kvalitet), dvs. summan av de kulturella, ekonomiska, tekniska, sociala och ekologiska aspekter som påverkar kvaliteten och förfarandet när det gäller planering och byggande, utgör en viktig del av den integrerade stadsutvecklingen.

| L. | Den integrerade strategin innebär att de projekt som utvecklats bör utgöra en sammanhängande plan som på längre sikt införlivar de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna. Denna plan bör även till fullo knyta de centrala aktörerna till planering, genomförande och utvärdering av stadsutvecklingsprogram. |
| --- | --- |

L.

Den integrerade strategin innebär att de projekt som utvecklats bör utgöra en sammanhängande plan som på längre sikt införlivar de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna. Denna plan bör även till fullo knyta de centrala aktörerna till planering, genomförande och utvärdering av stadsutvecklingsprogram.

| M. | En integrerad strategi för sammanhållningens territoriella aspekter inbegriper inte endast åtgärder och strategier relaterade till områdesplanering och stadsutveckling, eftersom det yttersta målet är att garantera en balans i de europeiska medborgarnas levnadsvillkor, oavsett var de är bosatta, dvs. ett mål som inte kan nås endast genom markplanering. |
| --- | --- |

M.

En integrerad strategi för sammanhållningens territoriella aspekter inbegriper inte endast åtgärder och strategier relaterade till områdesplanering och stadsutveckling, eftersom det yttersta målet är att garantera en balans i de europeiska medborgarnas levnadsvillkor, oavsett var de är bosatta, dvs. ett mål som inte kan nås endast genom markplanering.

| 1. | Europaparlamentet anser att det enda sättet att uppnå målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan är att följa en omfattande, sektorsövergripande och heltäckande utvecklingsstrategi som innebär att det integrerade angreppssättet förverkligas i praktiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det enda sättet att uppnå målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan är att följa en omfattande, sektorsövergripande och heltäckande utvecklingsstrategi som innebär att det integrerade angreppssättet förverkligas i praktiken.

| 2. | Europaparlamentet föreslår i samband med halvtidsöversynen av sammanhållningspolitiken och med hänsyn till sammanhållningspolitiken efter 2013, att genomförandet av en integrerad strategi bör vara en bindande förutsättning för programplaneringen och valet av projekt inom ramen för strukturfonden. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna att själva förbinda sig att ta nya samarbetsmetoder i bruk. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår i samband med halvtidsöversynen av sammanhållningspolitiken och med hänsyn till sammanhållningspolitiken efter 2013, att genomförandet av en integrerad strategi bör vara en bindande förutsättning för programplaneringen och valet av projekt inom ramen för strukturfonden. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna att själva förbinda sig att ta nya samarbetsmetoder i bruk.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som EU:s ministrar med ansvar för stadsplaneringsfrågor fattade vid det informella mötet i Leipzig den 24–25 maj 2007 om att inrätta en mellanstatlig arbetsgrupp, som under Tysklands ledning ska ha i uppgift att fastställa och bringa klarhet i de olika frågorna relaterade till genomförandet av initiativet Jessica. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som EU:s ministrar med ansvar för stadsplaneringsfrågor fattade vid det informella mötet i Leipzig den 24–25 maj 2007 om att inrätta en mellanstatlig arbetsgrupp, som under Tysklands ledning ska ha i uppgift att fastställa och bringa klarhet i de olika frågorna relaterade till genomförandet av initiativet Jessica.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar i samband härmed att kommissionen inrättat en avdelningsövergripande grupp som ska behandla förslag till hur den integrerade strategin ska genomföras och uppmanar kommissionen att bedriva ett nära samarbete med arbetsmarknadens och näringslivets parter samt med parterna i miljöfrågor och att se till att de får möjlighet att delta i alla beslut som rör territoriell sammanhållning. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet underrättad om hur detta arbete fortskrider. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar i samband härmed att kommissionen inrättat en avdelningsövergripande grupp som ska behandla förslag till hur den integrerade strategin ska genomföras och uppmanar kommissionen att bedriva ett nära samarbete med arbetsmarknadens och näringslivets parter samt med parterna i miljöfrågor och att se till att de får möjlighet att delta i alla beslut som rör territoriell sammanhållning. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet underrättad om hur detta arbete fortskrider.

| 5. | Europaparlamentet kräver att i synnerhet de territoriella egenskaperna och behoven och en regionspecifik differentiering som bygger på dessa beaktas i samband med utformningen av sammanhållningspolitiken efter 2013. Parlamentet rekommenderar att man utnyttjar de planeringsverktyg inriktade på genomförandet som omnämns i Leipzigstadgan och som bygger på forskning och kontinuerlig övervakning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att i synnerhet de territoriella egenskaperna och behoven och en regionspecifik differentiering som bygger på dessa beaktas i samband med utformningen av sammanhållningspolitiken efter 2013. Parlamentet rekommenderar att man utnyttjar de planeringsverktyg inriktade på genomförandet som omnämns i Leipzigstadgan och som bygger på forskning och kontinuerlig övervakning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i samband med halvtidsöversynen av sammanhållningspolitiken bättre utnyttja synergierna med Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för utvecklingen av territoriet som helhet. Parlamentet rekommenderar, med hänsyn till sammanhållningspolitiken efter 2013, större samordning av sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken för att förbättra möjligheterna till ökad livskvalitet i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i samband med halvtidsöversynen av sammanhållningspolitiken bättre utnyttja synergierna med Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för utvecklingen av territoriet som helhet. Parlamentet rekommenderar, med hänsyn till sammanhållningspolitiken efter 2013, större samordning av sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken för att förbättra möjligheterna till ökad livskvalitet i landsbygdsområden.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att det inte bara är storstadsregioner som har innovationspotential, utan det finns också några perifera områden och landsbygdsområden som ligger i täten när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på framgångsfaktorerna för dessa områden för att utarbeta en utvecklingsmodell för små och medelstora städer på landsbygden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att det inte bara är storstadsregioner som har innovationspotential, utan det finns också några perifera områden och landsbygdsområden som ligger i täten när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på framgångsfaktorerna för dessa områden för att utarbeta en utvecklingsmodell för små och medelstora städer på landsbygden.

| 8. | Europaparlamentet betonar den stora betydelse som partnerskap och en funktionell arbetsfördelning mellan stads- och landsbygdsområden har för en välavvägd och hållbar utveckling av alla områden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i städer och på landsbygden att i samarbete med alla offentliga och privata aktörer fastställa sina gemensamma tillgångar och ta fram gemensamma regionala och lokala utvecklingsstrategier för att bättre levnadsvillkor och livskvalitet ska kunna tryggas för alla unionens medborgare. Europaparlamentet uppmanar de framtida ordförandeskapen att anordna informella möten för ministrarna med ansvar för fysisk planering och stadsutveckling där dessa frågor ska behandlas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar den stora betydelse som partnerskap och en funktionell arbetsfördelning mellan stads- och landsbygdsområden har för en välavvägd och hållbar utveckling av alla områden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i städer och på landsbygden att i samarbete med alla offentliga och privata aktörer fastställa sina gemensamma tillgångar och ta fram gemensamma regionala och lokala utvecklingsstrategier för att bättre levnadsvillkor och livskvalitet ska kunna tryggas för alla unionens medborgare. Europaparlamentet uppmanar de framtida ordförandeskapen att anordna informella möten för ministrarna med ansvar för fysisk planering och stadsutveckling där dessa frågor ska behandlas.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för översynen av Europeiska unionens allmänna budget ta hänsyn till den territoriella agendan och Leipzigstadgan och genomföra kvalitativa anpassningar som gör det möjligt att bättre beakta den territoriella sammanhållningen i EU:s politik. Parlamentet anser att man inom de närmaste åren måste vidta lagstiftningsåtgärder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för översynen av Europeiska unionens allmänna budget ta hänsyn till den territoriella agendan och Leipzigstadgan och genomföra kvalitativa anpassningar som gör det möjligt att bättre beakta den territoriella sammanhållningen i EU:s politik. Parlamentet anser att man inom de närmaste åren måste vidta lagstiftningsåtgärder för att uppnå detta mål.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i samband med utvärderingen av Lissabon- och Göteborgsstrategierna (hållbar utvecklingsstrategi) slå fast territoriella och stadsrelaterade intressen som mål vid vårtoppmötet 2008. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i samband med utvärderingen av Lissabon- och Göteborgsstrategierna (hållbar utvecklingsstrategi) slå fast territoriella och stadsrelaterade intressen som mål vid vårtoppmötet 2008.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt vidta åtgärder för att uppnå målen i den territoriella agendan och genomföra Leipzigstadgan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt vidta åtgärder för att uppnå målen i den territoriella agendan och genomföra Leipzigstadgan.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att, i en anda av ett äkta flernivåstyre som både tar hänsyn till den regionala mångfalden inom EU och respekterar subsidiaritetsprincipen, fullt ut involvera offentliga myndigheter på lokal, regional och gränsöverskridande nivå, arbetsmarknadens parter och parter inom näringslivet samt relevanta icke-statliga organisationer och privata aktörer i enlighet med principen om partnerskap, i handlingsprogrammen för genomförandet av den territoriella agendan och Leipzigstadgan, och stöder helhjärtat denna strävan. Parlamentet understryker att alla berörda parter bör se positivt på behovet av samarbete, eftersom det visat sig att ett samstämmigt samarbete är effektivt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att, i en anda av ett äkta flernivåstyre som både tar hänsyn till den regionala mångfalden inom EU och respekterar subsidiaritetsprincipen, fullt ut involvera offentliga myndigheter på lokal, regional och gränsöverskridande nivå, arbetsmarknadens parter och parter inom näringslivet samt relevanta icke-statliga organisationer och privata aktörer i enlighet med principen om partnerskap, i handlingsprogrammen för genomförandet av den territoriella agendan och Leipzigstadgan, och stöder helhjärtat denna strävan. Parlamentet understryker att alla berörda parter bör se positivt på behovet av samarbete, eftersom det visat sig att ett samstämmigt samarbete är effektivt.

| 13. | Europaparlamentet påminner om den nyckelroll som tillgång till informations- och kommunikationsteknik spelar för regionernas framtida utveckling och rekommenderar därför, i enlighet med den territoriella agendan, att integrerad infrastruktur, såsom bredband via kabel, ska ingå i nya transport- och kommunikationsprogram. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om den nyckelroll som tillgång till informations- och kommunikationsteknik spelar för regionernas framtida utveckling och rekommenderar därför, i enlighet med den territoriella agendan, att integrerad infrastruktur, såsom bredband via kabel, ska ingå i nya transport- och kommunikationsprogram.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en systematisk analys av vilka territoriella konsekvenser gemenskapens centrala politik kan få, i enlighet med åtgärd 2 i den första handlingsplanen som medlemsstaterna enats om, och att också göra en territoriell konsekvensbedömning av nya relevanta lagförslag. Parlamentet framhåller i detta sammanhang potentialen hos de metoder för utvärdering som utvecklats av ESPON. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en systematisk analys av vilka territoriella konsekvenser gemenskapens centrala politik kan få, i enlighet med åtgärd 2 i den första handlingsplanen som medlemsstaterna enats om, och att också göra en territoriell konsekvensbedömning av nya relevanta lagförslag. Parlamentet framhåller i detta sammanhang potentialen hos de metoder för utvärdering som utvecklats av ESPON.

| 15. | Europaparlamentet inser att en hög nivå på förskole- och skolundervisning, livslångt lärande, universitet och andra forskningsinstitut är av grundläggande betydelse för städernas och regionernas framtida utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet inser att en hög nivå på förskole- och skolundervisning, livslångt lärande, universitet och andra forskningsinstitut är av grundläggande betydelse för städernas och regionernas framtida utveckling.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Natura 2000 utgör ett viktigt instrument för den regionala fysiska utvecklingen i Europa. Parlamentet framhåller att kraven i Natura 2000 måste tillgodoses fullt ut, och att både landskapskorridorer och nät av öppna områden ska inrättas mellan skyddade områden så att växter kan sprida sig och djur röra sig fritt, för att på så sätt bevara den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att Natura 2000 utgör ett viktigt instrument för den regionala fysiska utvecklingen i Europa. Parlamentet framhåller att kraven i Natura 2000 måste tillgodoses fullt ut, och att både landskapskorridorer och nät av öppna områden ska inrättas mellan skyddade områden så att växter kan sprida sig och djur röra sig fritt, för att på så sätt bevara den biologiska mångfalden.

| 17. | Europaparlamentet kräver att en policy för kreativa ekonomiska sektorer ska ingå i den fysiska planeringen och stadsutvecklingen i syfte att med hjälp av tillgängliga instrument (sammanhållningspolitik, fysisk planering och stadsplanering) skapa ramvillkor för att förbättra chanserna och möjligheterna till ett kreativt och innovativt agerande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att en policy för kreativa ekonomiska sektorer ska ingå i den fysiska planeringen och stadsutvecklingen i syfte att med hjälp av tillgängliga instrument (sammanhållningspolitik, fysisk planering och stadsplanering) skapa ramvillkor för att förbättra chanserna och möjligheterna till ett kreativt och innovativt agerande.

| 18. | Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av den demografiska utvecklingen är nödvändigt att förbättra anpassningsförmågan i städer och regioner, med tyngdpunkten på en självständig utveckling och främjande av frivilligarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av den demografiska utvecklingen är nödvändigt att förbättra anpassningsförmågan i städer och regioner, med tyngdpunkten på en självständig utveckling och främjande av frivilligarbete.

| 19. | Europaparlamentet betonar att demografiska trender leder till nya utmaningar på arbetsmarknaden, när det gäller tillgång till tjänster inom den sociala sektorn och vården, boende och planering i allmänhet, och påpekar att befolkningens åldrande kan ses som en möjlighet till nya arbetstillfällen på en växande marknad för nya produkter och tjänster som bidrar till ökad livskvalitet för äldre personer. Parlamentet framhåller att det är viktigt att utveckla den så kallade silverekonomin på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att demografiska trender leder till nya utmaningar på arbetsmarknaden, när det gäller tillgång till tjänster inom den sociala sektorn och vården, boende och planering i allmänhet, och påpekar att befolkningens åldrande kan ses som en möjlighet till nya arbetstillfällen på en växande marknad för nya produkter och tjänster som bidrar till ökad livskvalitet för äldre personer. Parlamentet framhåller att det är viktigt att utveckla den så kallade silverekonomin på lokal och regional nivå.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom deras territorium överlag garantera tillgängligheten och tillgången till tjänster i allmänhetens intresse för att ge människorna i de olika regionerna möjlighet att utnyttja de särskilda chanser och den särskilda potential som finns i deras region. Parlamentet begär att särskild hänsyn tas till behoven hos mindre gynnade grupper, såsom funktionshindrade, invandrare, etniska minoriteter, långtidsarbetslösa, personer med låga kvalifikationer och till kvinnors särskilda behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina riktlinjer för tillämpning av rambestämmelsen om tjänster i allmänhetens intresse och offentlig upphandling göra det möjligt för de lokala myndigheterna att i högre grad ta hänsyn till lokala behov och lokala aktörer samt att förbättra sin anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom deras territorium överlag garantera tillgängligheten och tillgången till tjänster i allmänhetens intresse för att ge människorna i de olika regionerna möjlighet att utnyttja de särskilda chanser och den särskilda potential som finns i deras region. Parlamentet begär att särskild hänsyn tas till behoven hos mindre gynnade grupper, såsom funktionshindrade, invandrare, etniska minoriteter, långtidsarbetslösa, personer med låga kvalifikationer och till kvinnors särskilda behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina riktlinjer för tillämpning av rambestämmelsen om tjänster i allmänhetens intresse och offentlig upphandling göra det möjligt för de lokala myndigheterna att i högre grad ta hänsyn till lokala behov och lokala aktörer samt att förbättra sin anpassningsförmåga.

| 21. | Europaparlamentet ber kommissionen att med hänsyn till gemenskapens nya befogenheter enligt Lissabonfördraget på området för fysisk planering utarbeta ett meddelande om införande av EU-bestämmelser för konsekvensbedömning av projekt som rör fysisk planering med beaktande av ESPON:s arbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ber kommissionen att med hänsyn till gemenskapens nya befogenheter enligt Lissabonfördraget på området för fysisk planering utarbeta ett meddelande om införande av EU-bestämmelser för konsekvensbedömning av projekt som rör fysisk planering med beaktande av ESPON:s arbete.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att till följd av att Lissabonfördraget trätt i kraft måste samarbetet och samordningen mellan rådet, kommissionen och Europaparlamentet förbättras i samband med genomförandet av det första handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att till följd av att Lissabonfördraget trätt i kraft måste samarbetet och samordningen mellan rådet, kommissionen och Europaparlamentet förbättras i samband med genomförandet av det första handlingsprogrammet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar uttryckligen att den territoriella sammanhållningen, tillsammans med den ekonomiska och sociala sammanhållningen, fastställs som ett av målen i Lissabonfördraget och att en delad lagstiftningsbehörighet för EU och medlemsstaterna föreskrivs på detta område. Parlamentet påpekar att det i Lissabonfördraget konstateras att man bör ta itu med de geografiska utmaningar som påverkar öar, bergsområden, gränsområden och mycket avlägset belägna och glest befolkade områden, eftersom de får negativa följder för hela den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera det första handlingsprogrammet med konkreta förslag till gemenskapsåtgärder och initiativ. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar uttryckligen att den territoriella sammanhållningen, tillsammans med den ekonomiska och sociala sammanhållningen, fastställs som ett av målen i Lissabonfördraget och att en delad lagstiftningsbehörighet för EU och medlemsstaterna föreskrivs på detta område. Parlamentet påpekar att det i Lissabonfördraget konstateras att man bör ta itu med de geografiska utmaningar som påverkar öar, bergsområden, gränsområden och mycket avlägset belägna och glest befolkade områden, eftersom de får negativa följder för hela den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera det första handlingsprogrammet med konkreta förslag till gemenskapsåtgärder och initiativ.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det ännu inte finns någon gemensam överenskommen definition av territoriell sammanhållning, och uppmanar därför kommissionen att, vid sidan av en begreppsdefinition, även ange målen för territoriell utveckling i EU i den kommande grönboken om territoriell sammanhållning. Parlamentet förväntar sig att högsta prioritet ska ges åt målet att alla EU-medborgare, oavsett bosättningsort i EU, ska erbjudas samma möjligheter när det gäller utveckling och tillgång. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det ännu inte finns någon gemensam överenskommen definition av territoriell sammanhållning, och uppmanar därför kommissionen att, vid sidan av en begreppsdefinition, även ange målen för territoriell utveckling i EU i den kommande grönboken om territoriell sammanhållning. Parlamentet förväntar sig att högsta prioritet ska ges åt målet att alla EU-medborgare, oavsett bosättningsort i EU, ska erbjudas samma möjligheter när det gäller utveckling och tillgång.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar en vidareutveckling av EU:s övergripande regionala utvecklingsplanering och insisterar på att de nya medlemsstaterna involveras fullt ut i detta koncept. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar en vidareutveckling av EU:s övergripande regionala utvecklingsplanering och insisterar på att de nya medlemsstaterna involveras fullt ut i detta koncept.

| 26. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att regelbundet utvärdera framstegen i genomförandet av den territoriella agendan. Parlamentet kräver att rådet, kommissionen och alla medverkande aktörer ska bedöma både de framsteg som görs i samband med genomförandet av de enskilda åtgärderna i handlingsprogrammet och följderna av dessa åtgärder och deras bidrag till en hållbar fysisk planering i Europa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att regelbundet utvärdera framstegen i genomförandet av den territoriella agendan. Parlamentet kräver att rådet, kommissionen och alla medverkande aktörer ska bedöma både de framsteg som görs i samband med genomförandet av de enskilda åtgärderna i handlingsprogrammet och följderna av dessa åtgärder och deras bidrag till en hållbar fysisk planering i Europa.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt enas om enkla och kvantitativa indikatorer för att övervaka EU:s fysiska utveckling. Parlamentet kräver att årlig markexploatering ska fastställas som indikator på fysisk utveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt enas om enkla och kvantitativa indikatorer för att övervaka EU:s fysiska utveckling. Parlamentet kräver att årlig markexploatering ska fastställas som indikator på fysisk utveckling.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att indikatorerna kan användas som riktlinjer för mål i fråga om i vilken riktning den geografiska utvecklingen ska styras. Parlamentet föreslår att rådet och kommissionen använder indikatorerna som riktmärkning (”benchmarking”) för medlemsstaterna och för att bygga upp en databas för bästa metoder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att indikatorerna kan användas som riktlinjer för mål i fråga om i vilken riktning den geografiska utvecklingen ska styras. Parlamentet föreslår att rådet och kommissionen använder indikatorerna som riktmärkning (”benchmarking”) för medlemsstaterna och för att bygga upp en databas för bästa metoder.

| 29. | Europaparlamentet stöder rådets avsikt att lägga fram en rapport om genomförandet av handlingsprogrammet vid varje informellt ministerråd. Parlamentet föreslår att rådet ska överväga ett program för ömsesidigt lärande för EU:s fysiska planering för utbyte av erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder rådets avsikt att lägga fram en rapport om genomförandet av handlingsprogrammet vid varje informellt ministerråd. Parlamentet föreslår att rådet ska överväga ett program för ömsesidigt lärande för EU:s fysiska planering för utbyte av erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av en starkare koppling mellan den territoriella agendan och Leipzigstadgan och beklagar därför att rådet ännu inte har antagit något handlingsprogram för genomförande av målen för Leipzigstadgan, och kräver att de kommande ordförandeskapen för rådet ska ta igen detta arbete och följaktligen garantera en systematisk uppföljning av Leipzigstadgan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av en starkare koppling mellan den territoriella agendan och Leipzigstadgan och beklagar därför att rådet ännu inte har antagit något handlingsprogram för genomförande av målen för Leipzigstadgan, och kräver att de kommande ordförandeskapen för rådet ska ta igen detta arbete och följaktligen garantera en systematisk uppföljning av Leipzigstadgan.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det slovenska ordförandeskapets initiativ att förbereda och främja åtgärder som stärker samordningen mellan fysisk planering och stadsutveckling med avseende på en ökad sammanlänkning av målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det slovenska ordförandeskapets initiativ att förbereda och främja åtgärder som stärker samordningen mellan fysisk planering och stadsutveckling med avseende på en ökad sammanlänkning av målen för den territoriella agendan och Leipzigstadgan.

| 32. | Europaparlamentet hänvisar till slutsatserna i den fjärde sammanhållningsrapporten, i vilken städer och tätorter betraktas som centrum för befolkning, ekonomisk styrka och innovation. Parlamentet välkomnar förslag om att skapa innovativa regionala kluster och kluster i städer, som ska spänna över både interna och externa gränser i EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet hänvisar till slutsatserna i den fjärde sammanhållningsrapporten, i vilken städer och tätorter betraktas som centrum för befolkning, ekonomisk styrka och innovation. Parlamentet välkomnar förslag om att skapa innovativa regionala kluster och kluster i städer, som ska spänna över både interna och externa gränser i EU.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fastställa indikatorer för en riktmärkning av städers hållbarhet enligt Leipzigstadgan, med särskilt beaktande av rapporten Urban Audit, som exempelvis energiförbrukning per person, vilken andel användningen av kollektivtrafiken utgör av den totala trafikvolymen och utsläpp av växthusgaser per person. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fastställa indikatorer för en riktmärkning av städers hållbarhet enligt Leipzigstadgan, med särskilt beaktande av rapporten Urban Audit, som exempelvis energiförbrukning per person, vilken andel användningen av kollektivtrafiken utgör av den totala trafikvolymen och utsläpp av växthusgaser per person.

| 34. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som städerna innehar när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin och efterlyser därför en övergripande och väl samordnad stadsutvecklingsstrategi som stöds på alla förvaltningsnivåer och av den privata sektorn. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar den nyckelroll som städerna innehar när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin och efterlyser därför en övergripande och väl samordnad stadsutvecklingsstrategi som stöds på alla förvaltningsnivåer och av den privata sektorn.

| 35. | Europaparlamentet ber kommissionen att i större utsträckning intressera sig för frågan om stadsutbredning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna – med tanke på problemet med landskapsuppdelning och den ihållande markförlusten till följd av städernas utbredning i medlemsstaterna – att genomdriva effektiva åtgärder och strategier för att begränsa markexploateringen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ber kommissionen att i större utsträckning intressera sig för frågan om stadsutbredning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna – med tanke på problemet med landskapsuppdelning och den ihållande markförlusten till följd av städernas utbredning i medlemsstaterna – att genomdriva effektiva åtgärder och strategier för att begränsa markexploateringen.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att i högre grad prioritera utvecklingen inom än utanför stadsområdena, dvs. att de i första hand ser till att befintliga byggnader används på nytt eller för nya ändamål, framför allt med hjälp av en hållbar markförvaltning, innan ny mark bebyggs. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att i högre grad prioritera utvecklingen inom än utanför stadsområdena, dvs. att de i första hand ser till att befintliga byggnader används på nytt eller för nya ändamål, framför allt med hjälp av en hållbar markförvaltning, innan ny mark bebyggs.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar att man i Leipzigstadgan betonar att transportsätten bör kopplas samman. Parlamentet understryker vikten av ett integrerat och hållbart transportsystem och den viktiga roll som en förbättrad infrastruktur för cykeltrafik och fotgängare kan spela, framför allt i storstäder. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektivare mekanismer för att stödja de lokala myndigheterna i utarbetandet av strategier för integrerade transportnät, i synnerhet i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar att man i Leipzigstadgan betonar att transportsätten bör kopplas samman. Parlamentet understryker vikten av ett integrerat och hållbart transportsystem och den viktiga roll som en förbättrad infrastruktur för cykeltrafik och fotgängare kan spela, framför allt i storstäder. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektivare mekanismer för att stödja de lokala myndigheterna i utarbetandet av strategier för integrerade transportnät, i synnerhet i mindre utvecklade regioner.

| 38. | Europaparlamentet anser att lokala myndigheter snabbt måste anpassa sina tekniska anläggningar till europeiska standarder, för att effektivt kunna svara upp mot de ökade kraven på hög levnadsstandard i städerna. Parlamentet anser särskilt att anläggningar för tillhandahållande av dricksvatten (t.ex. genom att man förbättrar distributionen eller höjer kvaliteten på det distribuerade vattnet), eller för rening av avloppsvatten och alla liknande anläggningar bör anpassas (t.ex. genom att man förstör nät eller installerar nya nät) för att så snart som möjligt uppfylla nya standarder. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att lokala myndigheter snabbt måste anpassa sina tekniska anläggningar till europeiska standarder, för att effektivt kunna svara upp mot de ökade kraven på hög levnadsstandard i städerna. Parlamentet anser särskilt att anläggningar för tillhandahållande av dricksvatten (t.ex. genom att man förbättrar distributionen eller höjer kvaliteten på det distribuerade vattnet), eller för rening av avloppsvatten och alla liknande anläggningar bör anpassas (t.ex. genom att man förstör nät eller installerar nya nät) för att så snart som möjligt uppfylla nya standarder.

| 39. | Europaparlamentet måste tyvärr konstatera att de sociala och ekonomiska skillnaderna i de europeiska storstadsregionerna och städerna och även i landsbygdsområdena ökar, och uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma detta problem i högre grad och att i större omfattning beakta det vid programplaneringen för tilldelning av medel från strukturfonderna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet måste tyvärr konstatera att de sociala och ekonomiska skillnaderna i de europeiska storstadsregionerna och städerna och även i landsbygdsområdena ökar, och uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma detta problem i högre grad och att i större omfattning beakta det vid programplaneringen för tilldelning av medel från strukturfonderna.

| 40. | Europaparlamentet anser att städerna bär ett särskilt ansvar för att uppfylla klimatförändringsmålen eftersom de har en unik möjlighet att komma med potentiella lösningar på hur de globala utsläppen av växthusgaser ska minskas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva klimatskyddet som ett övergripande mål inom stadsutveckling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att städerna bär ett särskilt ansvar för att uppfylla klimatförändringsmålen eftersom de har en unik möjlighet att komma med potentiella lösningar på hur de globala utsläppen av växthusgaser ska minskas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva klimatskyddet som ett övergripande mål inom stadsutveckling.

| 41. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att investeringar i miljövänlig teknik, såsom innovativa förebyggande åtgärder, åtgärder för att mildra effekterna och anpassningsåtgärder, på längre sikt erbjuder omfattande affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att investeringar i miljövänlig teknik, såsom innovativa förebyggande åtgärder, åtgärder för att mildra effekterna och anpassningsåtgärder, på längre sikt erbjuder omfattande affärsmöjligheter.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att stadsområden drabbas särskilt hårt av klimatförändringens konsekvenser när bristen på friskluftskorridorer orsakar ytterligare uppvärmning och en ökad koncentration av föroreningar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att stadsområden drabbas särskilt hårt av klimatförändringens konsekvenser när bristen på friskluftskorridorer orsakar ytterligare uppvärmning och en ökad koncentration av föroreningar.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att man måste verka för att förbättra integrationen och den sociala och territoriella sammanhållningen, framför allt genom att övervinna bristerna i fråga om stadsbyggnad, förbättra miljövillkoren och driva en välavvägd stadsutvecklingspolitik, dvs. genom att stabilisera situationen i de stadsområden där det råder problem och genom att erbjuda ett mer attraktivt utbud i fråga om boende, arbete och fritid. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att man måste verka för att förbättra integrationen och den sociala och territoriella sammanhållningen, framför allt genom att övervinna bristerna i fråga om stadsbyggnad, förbättra miljövillkoren och driva en välavvägd stadsutvecklingspolitik, dvs. genom att stabilisera situationen i de stadsområden där det råder problem och genom att erbjuda ett mer attraktivt utbud i fråga om boende, arbete och fritid.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser en bättre integration av mindre gynnade stadsdelar, och uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att identifiera tecken på förfall i särskilda områden och att öka ansträngningarna för att genomdriva en politik för social integration i syfte att bekämpa social ojämlikhet och social utslagning. Parlamentet framhåller den viktiga roll som små och medelstora företag spelar för den ekonomiska utvecklingen och den territoriella konkurrenskraften, inte bara i mindre gynnade stadsdelar utan i alla stadsområden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet efterlyser en bättre integration av mindre gynnade stadsdelar, och uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att identifiera tecken på förfall i särskilda områden och att öka ansträngningarna för att genomdriva en politik för social integration i syfte att bekämpa social ojämlikhet och social utslagning. Parlamentet framhåller den viktiga roll som små och medelstora företag spelar för den ekonomiska utvecklingen och den territoriella konkurrenskraften, inte bara i mindre gynnade stadsdelar utan i alla stadsområden.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för framtida stödprogram, inbegripet det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, i större omfattning stödja projekt för främjande av utveckling och utbyte av erfarenheter med avseende på en hållbar stadsförvaltning, främjande av energieffektiva metoder och tekniker, lösning på miljöproblem i städerna och städernas bidrag till bekämpningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för framtida stödprogram, inbegripet det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, i större omfattning stödja projekt för främjande av utveckling och utbyte av erfarenheter med avseende på en hållbar stadsförvaltning, främjande av energieffektiva metoder och tekniker, lösning på miljöproblem i städerna och städernas bidrag till bekämpningen av klimatförändringarna.

| 46. | Europaparlamentet anser att en förstärkt identitet i städerna och ett aktivt medborgarskap i städerna skulle kunna bidra till ett framgångsrikt genomförande av Leipzigstadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en ”territoriell dialog” i syfte att i ökad utsträckning involvera allmänheten i de planer som utarbetas för förnyelse och utveckling av stadsområden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att en förstärkt identitet i städerna och ett aktivt medborgarskap i städerna skulle kunna bidra till ett framgångsrikt genomförande av Leipzigstadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en ”territoriell dialog” i syfte att i ökad utsträckning involvera allmänheten i de planer som utarbetas för förnyelse och utveckling av stadsområden.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionerna och städerna att i högre grad än tidigare beakta en byggkultur av hög kvalitet såväl som tillgång till ett anständigt boende till en rimlig kostnad som avgörande faktorer för social integration och för livskvaliteten i städerna vid arbetet med hållbar stadsutveckling, och att i detta sammanhang fästa särskild uppmärksamhet vid kvaliteten på offentliga utrymmen när det gäller kvaliteten på den arkitektoniska utformningen, som ett sätt att garantera EU-medborgarna ett större välbefinnande. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionerna och städerna att i högre grad än tidigare beakta en byggkultur av hög kvalitet såväl som tillgång till ett anständigt boende till en rimlig kostnad som avgörande faktorer för social integration och för livskvaliteten i städerna vid arbetet med hållbar stadsutveckling, och att i detta sammanhang fästa särskild uppmärksamhet vid kvaliteten på offentliga utrymmen när det gäller kvaliteten på den arkitektoniska utformningen, som ett sätt att garantera EU-medborgarna ett större välbefinnande.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar rådet, och i synnerhet de slovenska och franska ordförandeskapen, att bygga vidare på de framsteg som gjordes under de tyska och portugisiska ordförandeskapen när det gäller territoriell sammanhållning, och även i fortsättningen lägga fram förslag i denna riktning. Eftersom tonvikten hittills lagts på städerna, förhållandet mellan stad och landsbygd, samt markplanering, anser parlamentet att man i framtida initiativ i större utsträckning bör beakta behoven hos regioner som brottas med geografiska svårigheter, såsom öar, bergsområden, gränsområden och mycket avlägset belägna och glest befolkade områden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar rådet, och i synnerhet de slovenska och franska ordförandeskapen, att bygga vidare på de framsteg som gjordes under de tyska och portugisiska ordförandeskapen när det gäller territoriell sammanhållning, och även i fortsättningen lägga fram förslag i denna riktning. Eftersom tonvikten hittills lagts på städerna, förhållandet mellan stad och landsbygd, samt markplanering, anser parlamentet att man i framtida initiativ i större utsträckning bör beakta behoven hos regioner som brottas med geografiska svårigheter, såsom öar, bergsområden, gränsområden och mycket avlägset belägna och glest befolkade områden.

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/101

---

Torsdag 21 februari 2008Östtimor

P6_TA(2008)0070

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Östtimor

2009/C 184 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Östtimor,

med beaktande av den rapport som Förenta nationernas (FN) generalsekreterares särskilde representant avlade inför säkerhetsrådet vid det 5432:a sammanträdet,

med beaktande av rapporten från Europaparlamentets valobservatörsuppdrag i Östtimor den 27 juni–2 juli 2007 under ledning av Ana Gomes,

med beaktande av det uttalande om parlamentsvalen i Östtimor som det portugisiska ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 5 juli 2007,

med beaktande av uttalandet den 11 februari 2008, i vilket FN:s säkerhetsråd fördömde attacken mot Östtimors president, José Ramos-Harta,

med beaktande av uttalandet den 11 februari 2008 av Javier Solana, den höge representanten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, som fördömde mordförsöken i Östtimor,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Avskedandet i april 2006 av nästan 600 soldater i Östtimor, som en reaktion på deras missnöjesyttringar, ledde till en mycket allvarlig säkerhetskris i landet med väpnad konfrontation (mellan armén och de avskedade trupperna och även med deltagande av polisstyrkor), polisingripanden, upplopp och omfattande gängvåld. Tiotals människor miste livet, många fler skadades, och 150 000 människor tvingades fly sina hem, av vilka hälften än i dag befinner sig i läger. |
| --- | --- |

A.

Avskedandet i april 2006 av nästan 600 soldater i Östtimor, som en reaktion på deras missnöjesyttringar, ledde till en mycket allvarlig säkerhetskris i landet med väpnad konfrontation (mellan armén och de avskedade trupperna och även med deltagande av polisstyrkor), polisingripanden, upplopp och omfattande gängvåld. Tiotals människor miste livet, många fler skadades, och 150 000 människor tvingades fly sina hem, av vilka hälften än i dag befinner sig i läger.

| B. | Säkerhetskrisen ledde även till att premiärminister Mari Alkatiris regering föll i juni 2006 och till att en övergångsledning under ledning av José Ramos Horta utsågs. |
| --- | --- |

B.

Säkerhetskrisen ledde även till att premiärminister Mari Alkatiris regering föll i juni 2006 och till att en övergångsledning under ledning av José Ramos Horta utsågs.

| C. | Den förre premiärministern och nobelpristagaren José Ramos Horta valdes till president för Östtimor den 9 maj 2007, och efter parlamentsvalen den 30 juni 2007 blev den tidigare presidenten Kay Rala Xanana Gusmão landets premiärminister den 6 augusti 2007. Detta väckte förhoppningar om att landet slutgiltigt skulle stabiliseras och att de demokratiska institutionerna skulle respekteras. |
| --- | --- |

C.

Den förre premiärministern och nobelpristagaren José Ramos Horta valdes till president för Östtimor den 9 maj 2007, och efter parlamentsvalen den 30 juni 2007 blev den tidigare presidenten Kay Rala Xanana Gusmão landets premiärminister den 6 augusti 2007. Detta väckte förhoppningar om att landet slutgiltigt skulle stabiliseras och att de demokratiska institutionerna skulle respekteras.

| D. | Den politiska instabiliteten i Östtimor fortsatte emellertid, trots fria och fredliga president- och parlamentsval och trots att världssamfundet under FN:s ledning ökade sin närvaro på begäran av landets myndigheter. |
| --- | --- |

D.

Den politiska instabiliteten i Östtimor fortsatte emellertid, trots fria och fredliga president- och parlamentsval och trots att världssamfundet under FN:s ledning ökade sin närvaro på begäran av landets myndigheter.

| E. | Denna instabilitet berodde till stor del på att de avskedade soldaternas ledare, den tidigare majoren Alfred Reinado, som 2006 hade rymt från ett fängelse och sedan dess är på fri fot, föraktade rättsstatsprincipen och fungerade som inspirationskälla för våldsberedda ynglingar i huvudstaden. |
| --- | --- |

E.

Denna instabilitet berodde till stor del på att de avskedade soldaternas ledare, den tidigare majoren Alfred Reinado, som 2006 hade rymt från ett fängelse och sedan dess är på fri fot, föraktade rättsstatsprincipen och fungerade som inspirationskälla för våldsberedda ynglingar i huvudstaden.

| F. | Den 11 februari 2008 sköt dessa rebellgrupper president Ramos Horta – som blev svårt sårad och som nu befinner sig i ett kritiskt tillstånd på ett sjukhus i Australien – och öppnade eld mot premiärminister Xanana Gusmão genom enskilda men samordnade attacker mot ledningen för landet och de statliga institutionerna. |
| --- | --- |

F.

Den 11 februari 2008 sköt dessa rebellgrupper president Ramos Horta – som blev svårt sårad och som nu befinner sig i ett kritiskt tillstånd på ett sjukhus i Australien – och öppnade eld mot premiärminister Xanana Gusmão genom enskilda men samordnade attacker mot ledningen för landet och de statliga institutionerna.

| G. | Undantagstillstånd har utfärdats av Östtimors parlament och råder alltjämt. Regeringen har begärt förstärkning för den 1600 man starka fredsbevarande styrka som redan finns i Östtimor. |
| --- | --- |

G.

Undantagstillstånd har utfärdats av Östtimors parlament och råder alltjämt. Regeringen har begärt förstärkning för den 1600 man starka fredsbevarande styrka som redan finns i Östtimor.

| H. | Dessa våldsamma attacker mot statliga institutioner och demokratiskt valda ledare i Östtimor är en fortsättning på krisen i april 2006, och det är uppenbart att den nationella säkerheten och rättsstatsprincipen fortfarande inte fungerar i Östtimor trots insatserna av landets myndigheter, FN-uppdraget Unmit (United Nations Integrated Mission in Timor-Leste) och internationella styrkor. |
| --- | --- |

H.

Dessa våldsamma attacker mot statliga institutioner och demokratiskt valda ledare i Östtimor är en fortsättning på krisen i april 2006, och det är uppenbart att den nationella säkerheten och rättsstatsprincipen fortfarande inte fungerar i Östtimor trots insatserna av landets myndigheter, FN-uppdraget Unmit (United Nations Integrated Mission in Timor-Leste) och internationella styrkor.

| I. | Kvalificerade observatörer har framhållit att FN:s internationella polisstyrka och andra internationella styrkor inte ingripit tillräckligt snabbt och resolut efter attackerna den 11 februari 2008, med undantag för Portugals nationalgarde, som när det väl kallades in ingrep effektivt. |
| --- | --- |

I.

Kvalificerade observatörer har framhållit att FN:s internationella polisstyrka och andra internationella styrkor inte ingripit tillräckligt snabbt och resolut efter attackerna den 11 februari 2008, med undantag för Portugals nationalgarde, som när det väl kallades in ingrep effektivt.

| J. | Attackerna ägde rum sedan president Ramos Horta personligen ingripit för att få till stånd en förhandlingslösning med rebellerna. Det exakta händelseförloppet är fortfarande oklart, och de nationella och internationella säkerhetsstyrkornas roll lämnar många frågor obesvarade. |
| --- | --- |

J.

Attackerna ägde rum sedan president Ramos Horta personligen ingripit för att få till stånd en förhandlingslösning med rebellerna. Det exakta händelseförloppet är fortfarande oklart, och de nationella och internationella säkerhetsstyrkornas roll lämnar många frågor obesvarade.

| K. | Östtimors ekonomi är usel, trots landets oljeinkomster: 40 % av hela befolkningen och 60 % av alla personer under 18 år lever under fattigdomsstrecket, arbetslösheten ligger runt 80 % och analfabetismen är utbredd. Detta skapar mycket instabila sociala förhållanden och ökar risken för social oro. |
| --- | --- |

K.

Östtimors ekonomi är usel, trots landets oljeinkomster: 40 % av hela befolkningen och 60 % av alla personer under 18 år lever under fattigdomsstrecket, arbetslösheten ligger runt 80 % och analfabetismen är utbredd. Detta skapar mycket instabila sociala förhållanden och ökar risken för social oro.

| L. | Både EU och FN har offentligt åtagit sig att stödja oberoendet, demokratin och rättsstatsprincipen i Östtimor. Detta kräver en konsolidering av de statliga institutionerna, god samhällsstyrning, god förvaltning av statliga medel för att bekämpa fattigdom och arbetslöshet och främja utveckling och social rättvisa, samt ett exemplariskt uppträdande av Östtimors grannländer. |
| --- | --- |

L.

Både EU och FN har offentligt åtagit sig att stödja oberoendet, demokratin och rättsstatsprincipen i Östtimor. Detta kräver en konsolidering av de statliga institutionerna, god samhällsstyrning, god förvaltning av statliga medel för att bekämpa fattigdom och arbetslöshet och främja utveckling och social rättvisa, samt ett exemplariskt uppträdande av Östtimors grannländer.

| M. | Östtimor är en fullvärdig medlem i gruppen av AVS-länder, och EU har därför ett särskilt ansvar att bidra till en konsolidering av dess demokratiska styre genom att bistå dess institutioner i de enorma kapacitetsuppbyggande insatser som krävs. |
| --- | --- |

M.

Östtimor är en fullvärdig medlem i gruppen av AVS-länder, och EU har därför ett särskilt ansvar att bidra till en konsolidering av dess demokratiska styre genom att bistå dess institutioner i de enorma kapacitetsuppbyggande insatser som krävs.

| N. | Det östtimoresiska folkets suveräna rättigheter är oförytterliga, inte minst rätten till deras naturtillgångar. |
| --- | --- |

N.

Det östtimoresiska folkets suveräna rättigheter är oförytterliga, inte minst rätten till deras naturtillgångar.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt mordförsöket på president Ramos Horta och önskar att han blir fullt återställd och att han inom kort åter kan leda landet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt mordförsöket på president Ramos Horta och önskar att han blir fullt återställd och att han inom kort åter kan leda landet.

| 2. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den samtidiga attacken mot premiärminister Xanana Gusmão, som lyckligtvis undkom oskadd, och hoppas att Östtimors regering tillsammans med presidenten och landets parlament ska lyckas övervinna dessa allvarliga hot mot Östtimors stabilitet och samarbeta för att säkerställa lag och ordning och för att de demokratiska institutionerna ska fungera normalt och i enlighet med konstitutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den samtidiga attacken mot premiärminister Xanana Gusmão, som lyckligtvis undkom oskadd, och hoppas att Östtimors regering tillsammans med presidenten och landets parlament ska lyckas övervinna dessa allvarliga hot mot Östtimors stabilitet och samarbeta för att säkerställa lag och ordning och för att de demokratiska institutionerna ska fungera normalt och i enlighet med konstitutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla parter i Östtimor att avstå från våld och att inleda dialog och delta i den demokratiska processen på grundval av landets rättsliga och konstitutionella ram, för att på så vis bidra till att återupprätta den sociala och politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar alla parter i Östtimor att avstå från våld och att inleda dialog och delta i den demokratiska processen på grundval av landets rättsliga och konstitutionella ram, för att på så vis bidra till att återupprätta den sociala och politiska stabiliteten.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det budskap om straffrihet och bristande respekt för rättstatsprincipen som Östtimors myndigheter, Unmit och internationella säkerhetsstyrkor, i ett försök att åstadkomma nationell försoning, kan ha sänt genom sin tvetydiga attityd gentemot människor som ställts inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över det budskap om straffrihet och bristande respekt för rättstatsprincipen som Östtimors myndigheter, Unmit och internationella säkerhetsstyrkor, i ett försök att åstadkomma nationell försoning, kan ha sänt genom sin tvetydiga attityd gentemot människor som ställts inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet fördömer var och en som försöker dra nytta av den bräckliga situationen efter attackerna den 11 februari 2008 och vädjar till alla parter att respektera och fullt ut samarbeta med de politiska organ som uppstod efter president- och parlamentsvalen 2007. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer var och en som försöker dra nytta av den bräckliga situationen efter attackerna den 11 februari 2008 och vädjar till alla parter att respektera och fullt ut samarbeta med de politiska organ som uppstod efter president- och parlamentsvalen 2007.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande utredning, inom Östtimors konstitutionella och rättsliga ram och med nödvändigt internationellt samarbete och stöd, för att klargöra varje detalj i det uppenbara statskuppsförsöket och i det östtimoresiska säkerhetssystemets misslyckande att ställa förövarna av dessa attacker inför rätta. Parlamentet välkomnar en gemensam utredning av attackerna genom FN och Östtimors polis. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser en omfattande utredning, inom Östtimors konstitutionella och rättsliga ram och med nödvändigt internationellt samarbete och stöd, för att klargöra varje detalj i det uppenbara statskuppsförsöket och i det östtimoresiska säkerhetssystemets misslyckande att ställa förövarna av dessa attacker inför rätta. Parlamentet välkomnar en gemensam utredning av attackerna genom FN och Östtimors polis.

| 7. | Europaparlamentet vädjar till Östtimors politiska krafter, både de vid makten och de i opposition, att göra en insats över partigränserna för att snarast nå fram till ett nationellt samförstånd i nyckelfrågor om statens funktion, exempelvis om rollen för de väpnade styrkorna och polisen och om en förstärkning av rättssystemet. Parlamentet erbjuder sig att bistå partierna i Östtimors parlament vid en sådan insats. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vädjar till Östtimors politiska krafter, både de vid makten och de i opposition, att göra en insats över partigränserna för att snarast nå fram till ett nationellt samförstånd i nyckelfrågor om statens funktion, exempelvis om rollen för de väpnade styrkorna och polisen och om en förstärkning av rättssystemet. Parlamentet erbjuder sig att bistå partierna i Östtimors parlament vid en sådan insats.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att världssamfundets och i synnerhet FN:s och dess säkerhetsråds roll är av grundläggande betydelse för konsolideringsprocessen i Östtimor och för landets oberoende och suveränitet, och för att stärka demokratin i denna unga nation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att världssamfundets och i synnerhet FN:s och dess säkerhetsråds roll är av grundläggande betydelse för konsolideringsprocessen i Östtimor och för landets oberoende och suveränitet, och för att stärka demokratin i denna unga nation.

| 9. | Europaparlamentet framhåller vikten av att Östtimors grannländer uppträder på ett sådant sätt att man respekterar och främjar stabiliteten i det östtimoresiska samhället och konsolideringen av dess nationella demokratiska institutioner. Parlamentet lyfter fram Indonesiens positiva attityd sedan Östtimors oberoende erkändes, liksom Australiens och andra länders beslut att hjälpa till. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller vikten av att Östtimors grannländer uppträder på ett sådant sätt att man respekterar och främjar stabiliteten i det östtimoresiska samhället och konsolideringen av dess nationella demokratiska institutioner. Parlamentet lyfter fram Indonesiens positiva attityd sedan Östtimors oberoende erkändes, liksom Australiens och andra länders beslut att hjälpa till.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vädja till Östtimors myndigheter och Unmit att förbjuda, upplösa och avväpna alla paramilitära grupper, beväpnade gäng och beväpnade civilpersoner. Rådet och kommissionen uppmanas även att ta upp europeiska farhågor om säkerhetskapaciteten och respekten för rättsstatsprincipen med FN och Östtimors regering vid alla officiella möten och på högsta nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vädja till Östtimors myndigheter och Unmit att förbjuda, upplösa och avväpna alla paramilitära grupper, beväpnade gäng och beväpnade civilpersoner. Rådet och kommissionen uppmanas även att ta upp europeiska farhågor om säkerhetskapaciteten och respekten för rättsstatsprincipen med FN och Östtimors regering vid alla officiella möten och på högsta nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de internationella institutionerna att ge mer omfattande stöd för att tillgodose Östtimors behov av att reformera sin bräckliga och politiserade säkerhetssektor – vilket är nödvändigt för en fullt ut fungerande demokratisk och säker stat – genom en omfattande samrådsprocess och ett systematiskt och övergripande tillvägagångssätt i enlighet med rekommendationerna i resolution nr 1704(2006) från FN:s säkerhetsråd och i efterföljande FN-rapporter. Parlamentet uppmanar Östtimors regering att ge denna uppgift hög prioritet och att dra nytta av expertisen i FN:s stödenhet för säkerhetssektorn (SSSU) för att genomföra nationella samråd om en reform av säkerhetssektorn. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och andra internationella givare att inrätta en mekanism för att förbättra samordningen av biståndet till säkerhetssektorn. Parlamentet uppmanar Unmit att ge SSSU tillräckligt med resurser och personal för att närvara vid samrådsprocessen och en omfattande översyn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de internationella institutionerna att ge mer omfattande stöd för att tillgodose Östtimors behov av att reformera sin bräckliga och politiserade säkerhetssektor – vilket är nödvändigt för en fullt ut fungerande demokratisk och säker stat – genom en omfattande samrådsprocess och ett systematiskt och övergripande tillvägagångssätt i enlighet med rekommendationerna i resolution nr 1704(2006) från FN:s säkerhetsråd och i efterföljande FN-rapporter. Parlamentet uppmanar Östtimors regering att ge denna uppgift hög prioritet och att dra nytta av expertisen i FN:s stödenhet för säkerhetssektorn (SSSU) för att genomföra nationella samråd om en reform av säkerhetssektorn. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och andra internationella givare att inrätta en mekanism för att förbättra samordningen av biståndet till säkerhetssektorn. Parlamentet uppmanar Unmit att ge SSSU tillräckligt med resurser och personal för att närvara vid samrådsprocessen och en omfattande översyn.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att domstolarnas beslut och påbud respekteras snarast och verkställs fullt ut av Östtimors myndigheter, vid behov med stöd av de internationella styrkorna i landet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet rekommenderar att domstolarnas beslut och påbud respekteras snarast och verkställs fullt ut av Östtimors myndigheter, vid behov med stöd av de internationella styrkorna i landet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Östtimors statliga institutioner och Unmit att upprätthålla rättsstatsprincipen, bekämpa straffrihet för brott och se till att internationella människorättsnormer efterlevs av alla, särskilt polis och säkerhetsstyrkor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Östtimors statliga institutioner och Unmit att upprätthålla rättsstatsprincipen, bekämpa straffrihet för brott och se till att internationella människorättsnormer efterlevs av alla, särskilt polis och säkerhetsstyrkor.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att Östtimor behöver politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd för att bygga upp den infrastruktur och de administrativa strukturer som krävs för genomförandet av landets utvecklingsplan och för att blåsa nytt liv i landets ekonomi och främja sysselsättningen. Parlamentet vill att världssamfundet ger fortsatt stöd för att lindra fattigdomen i Östtimor och hjälpa till med återuppbyggnaden av de fysiska och administrativa strukturer som krävs för landets ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att Östtimor behöver politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd för att bygga upp den infrastruktur och de administrativa strukturer som krävs för genomförandet av landets utvecklingsplan och för att blåsa nytt liv i landets ekonomi och främja sysselsättningen. Parlamentet vill att världssamfundet ger fortsatt stöd för att lindra fattigdomen i Östtimor och hjälpa till med återuppbyggnaden av de fysiska och administrativa strukturer som krävs för landets ekonomiska utveckling.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU, världssamfundet och i synnerhet grannländerna och Asean-länderna att upprätthålla och öka det nödvändiga stödet för att befästa demokrati och en demokratisk kultur i Östtimor, med fokus på ett flerpartisystem, yttrandefrihet och institutionsbyggande (parlament, regering, rättsväsende, säkerhet, försvar och brottsbekämpande myndigheter) och för att hjälpa till med den brådskande uppgiften att sprida mediebevakningen till hela landet och med att förbättra utbildnings- och vårdsystemet och infrastrukturen i fråga om bostäder, hygien och vattenförsörjning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU, världssamfundet och i synnerhet grannländerna och Asean-länderna att upprätthålla och öka det nödvändiga stödet för att befästa demokrati och en demokratisk kultur i Östtimor, med fokus på ett flerpartisystem, yttrandefrihet och institutionsbyggande (parlament, regering, rättsväsende, säkerhet, försvar och brottsbekämpande myndigheter) och för att hjälpa till med den brådskande uppgiften att sprida mediebevakningen till hela landet och med att förbättra utbildnings- och vårdsystemet och infrastrukturen i fråga om bostäder, hygien och vattenförsörjning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och fullborda inrättandet av en fullt fungerande delegation i Dili. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och fullborda inrättandet av en fullt fungerande delegation i Dili.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att en särskild delegation skickas till Östtimor för att bedöma det politiska läget, uttrycka solidaritet med demokratiska krafter och institutioner och förnya erbjudandet om att Europaparlamentet ska bistå i arbetet med ett demokratiskt fungerande nationellt parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att en särskild delegation skickas till Östtimor för att bedöma det politiska läget, uttrycka solidaritet med demokratiska krafter och institutioner och förnya erbjudandet om att Europaparlamentet ska bistå i arbetet med ett demokratiskt fungerande nationellt parlament.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Östtimors president, regering och parlament, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, regeringarna i AVS-länderna, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna i Australien och Indonesien, Aseans generalsekreterare och sekretariat, FN:s generalsekreterare, FN:s generalsekreterares särskilde representant för Östtimor och FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Östtimors president, regering och parlament, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, regeringarna i AVS-länderna, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna i Australien och Indonesien, Aseans generalsekreterare och sekretariat, FN:s generalsekreterare, FN:s generalsekreterares särskilde representant för Östtimor och FN:s säkerhetsråd.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/104

---

Torsdag 21 februari 2008Vitryssland

P6_TA(2008)0071

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Vitryssland

2009/C 184 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, särskilt resolutionen av den 6 april 2006 om situationen i Vitryssland efter presidentvalet den 19 mars 2006 (1),

med beaktande av kommissionens förklaring av den 21 november 2006 om Europeiska unionens vilja att blåsa nytt liv i förbindelserna med Vitryssland och dess folk inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken,

med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet som tilldelades Vitrysslands journalistförbund den 14 december 2004 och till Aljaksandr Milinkevitj den 13 december 2006,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Presidentvalet, parlamentsvalet och de lokala valen i Vitryssland, som alla var misslyckade, har vid upprepade tillfällen fördömts av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

Presidentvalet, parlamentsvalet och de lokala valen i Vitryssland, som alla var misslyckade, har vid upprepade tillfällen fördömts av Europaparlamentet.

| B. | Europaparlamentet har uppmanat rådet och kommissionen att lägga fram förslag för att utöva ytterligare tryck på Lukasjenkos regim i internationella organisationer och efterlyst ett paket med konkreta och målinriktade sanktioner som får till följd att de som förtrycker blir straffade utan att medborgarna i Vitryssland förorsakas ytterligare lidande. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet har uppmanat rådet och kommissionen att lägga fram förslag för att utöva ytterligare tryck på Lukasjenkos regim i internationella organisationer och efterlyst ett paket med konkreta och målinriktade sanktioner som får till följd att de som förtrycker blir straffade utan att medborgarna i Vitryssland förorsakas ytterligare lidande.

| C. | Lokal demokrati, som utgör en hörnsten i varje demokratiskt styre och ger uttryck för vanliga människors önskan att kunna förverkliga sina förhoppningar och förväntningar, har åsidosatts och ignorerats i Vitryssland. |
| --- | --- |

C.

Lokal demokrati, som utgör en hörnsten i varje demokratiskt styre och ger uttryck för vanliga människors önskan att kunna förverkliga sina förhoppningar och förväntningar, har åsidosatts och ignorerats i Vitryssland.

| D. | Kontinuerligt politiskt och administrativt tryck utövas mot icke-statliga organisationer i Vitryssland vilket hotar deras existens och undergräver deras oberoende. |
| --- | --- |

D.

Kontinuerligt politiskt och administrativt tryck utövas mot icke-statliga organisationer i Vitryssland vilket hotar deras existens och undergräver deras oberoende.

| E. | I januari 2008 ägde ett antal företagarprotester rum i Minsk och ledarna för dessa demonstrationer arresterades och blev vid flera tillfällen slagna. |
| --- | --- |

E.

I januari 2008 ägde ett antal företagarprotester rum i Minsk och ledarna för dessa demonstrationer arresterades och blev vid flera tillfällen slagna.

| F. | Positiva framsteg har gjorts på senaste tiden när det gäller inrättandet av Europeiska kommissionens delegationskontor i Minsk. |
| --- | --- |

F.

Positiva framsteg har gjorts på senaste tiden när det gäller inrättandet av Europeiska kommissionens delegationskontor i Minsk.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att situationen när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen inte förbättrats i Vitryssland. Fortsatta godtyckliga gripanden av medlemmar av det civila samhället och av oppositionsanhängare, däribland det tillfälliga kvarhållandet av Aljaksandr Milinkevitj och de hårda åtgärderna gentemot oberoende medier, är inte i överensstämmelse med de uttalanden som regeringen i Vitryssland gjort på senare tid om deras önskan att förbättra förbindelserna med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt att situationen när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen inte förbättrats i Vitryssland. Fortsatta godtyckliga gripanden av medlemmar av det civila samhället och av oppositionsanhängare, däribland det tillfälliga kvarhållandet av Aljaksandr Milinkevitj och de hårda åtgärderna gentemot oberoende medier, är inte i överensstämmelse med de uttalanden som regeringen i Vitryssland gjort på senare tid om deras önskan att förbättra förbindelserna med Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att journalisten Aliaksandr Zdvizhkovdömts till tre års fängelse och anser att denna dom är orimligt hård och uppmanar regeringen i Vitryssland att ompröva detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att journalisten Aliaksandr Zdvizhkovdömts till tre års fängelse och anser att denna dom är orimligt hård och uppmanar regeringen i Vitryssland att ompröva detta beslut.

| 3. | Europaparlamentet noterar att flera demokratiska oppositionsanhängare släppts på senare tid, däribland ledarna för Youth Movement of the Belarusian Popular Front och Young Front (Malady Front), men fördömer samtidigt att dessa oppositionsanhängare hölls fångna i 15 dagar och hotas med att bli avstängda från universitetet på grund av att de deltagit i fredliga demonstrationer i Minsk den 16 januari 2008 för att visa sin solidaritet med fängslade vitryska oppositionsanhängare och med försvunna framstående vitryssars familjer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att flera demokratiska oppositionsanhängare släppts på senare tid, däribland ledarna för Youth Movement of the Belarusian Popular Front och Young Front (Malady Front), men fördömer samtidigt att dessa oppositionsanhängare hölls fångna i 15 dagar och hotas med att bli avstängda från universitetet på grund av att de deltagit i fredliga demonstrationer i Minsk den 16 januari 2008 för att visa sin solidaritet med fängslade vitryska oppositionsanhängare och med försvunna framstående vitryssars familjer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att omedelbart och ovillkorligen frige den återstående politiska fången, Aljaksandr Kazulin, och upphöra med förföljelser, hot, målinriktade arresteringar samt politisk förföljelse av anhängare av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Vitryssland. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att omedelbart och ovillkorligen frige den återstående politiska fången, Aljaksandr Kazulin, och upphöra med förföljelser, hot, målinriktade arresteringar samt politisk förföljelse av anhängare av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Vitryssland.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på senaste tiden när det gäller inrättandet av kommissionens delegationskontor i Minsk som ett steg mot att blåsa nytt liv i dialogen med Europeiska unionen. Kommissionen uppmanas att utnyttja fullt ut de möjligheter som öppnandet av delegationen erbjuder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på senaste tiden när det gäller inrättandet av kommissionens delegationskontor i Minsk som ett steg mot att blåsa nytt liv i dialogen med Europeiska unionen. Kommissionen uppmanas att utnyttja fullt ut de möjligheter som öppnandet av delegationen erbjuder.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen den 21 november 2006 förklarade sin vilja att återuppta förbindelserna med Vitryssland och dess folk inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken så snart som regeringen i Vitryssland respekterar demokratiska värden och det vitryska folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen den 21 november 2006 förklarade sin vilja att återuppta förbindelserna med Vitryssland och dess folk inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken så snart som regeringen i Vitryssland respekterar demokratiska värden och det vitryska folkets grundläggande rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet understryker att för att kunna inleda en verklig dialog med EU måste Vitryssland uppfylla de återstående villkoren som fastställs i det icke-officiella dokumentet med titeln ”What the European Union could bring to Belarus” (Vad EU kan tillföra Vitryssland), vilket innebär frigivande av politiska fångar, upphävande av dödsstraffet, garanterat fria medier, yttrandefrihet, oberoende rättsväsende och respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att för att kunna inleda en verklig dialog med EU måste Vitryssland uppfylla de återstående villkoren som fastställs i det icke-officiella dokumentet med titeln ”What the European Union could bring to Belarus” (Vad EU kan tillföra Vitryssland), vilket innebär frigivande av politiska fångar, upphävande av dödsstraffet, garanterat fria medier, yttrandefrihet, oberoende rättsväsende och respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet fördömer faktumet att Vitryssland är det enda landet i Europa som fortfarande har dödsstraff, vilket strider mot europeiska värderingar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer faktumet att Vitryssland är det enda landet i Europa som fortfarande har dödsstraff, vilket strider mot europeiska värderingar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att upphäva dekret nr 70 av den 8 februari 2008. Dessa bestämmelser strider mot vitryska medborgares rätt till utbildning genom att sätta upp hinder för tillträde till högre utbildning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att upphäva dekret nr 70 av den 8 februari 2008. Dessa bestämmelser strider mot vitryska medborgares rätt till utbildning genom att sätta upp hinder för tillträde till högre utbildning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att tillämpa OSSE:s (Organisationen för säkerhet och rättivsa i Europa) normer vid anordnandet av det förestående parlamentsvalet som är planerat till den 28 september 2008. Regeringen uppmanas att ge företrädare för den demokratiska oppositionen tillgång till distriktsvalkommittér, att se samtliga kandidater till parlamentsvalet och deras observatörer möjlighet att registrera sig samt att inte upprätta hinder för en samlad och fullständig internationell valobservatörsgrupp. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att tillämpa OSSE:s (Organisationen för säkerhet och rättivsa i Europa) normer vid anordnandet av det förestående parlamentsvalet som är planerat till den 28 september 2008. Regeringen uppmanas att ge företrädare för den demokratiska oppositionen tillgång till distriktsvalkommittér, att se samtliga kandidater till parlamentsvalet och deras observatörer möjlighet att registrera sig samt att inte upprätta hinder för en samlad och fullständig internationell valobservatörsgrupp.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta och liberalisera viseringsförfarandet för vitryssar eftersom enbart sådana åtgärder kan bidra till att nå huvudmålet med EU:s politik gentemot Vitryssland, nämligen att intensifiera förbindelserna mellan folken och att demokratisera landet. Kommissionen och rådet uppmanas i detta sammanhang att överväga möjligheterna att inte ta någon betalning för viseringar till vitryssar som reser in i Schengenområdet, vilket är det enda sättet att förhindra att Vitryssland och dess medborgare blir ännu mer isolerade. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta och liberalisera viseringsförfarandet för vitryssar eftersom enbart sådana åtgärder kan bidra till att nå huvudmålet med EU:s politik gentemot Vitryssland, nämligen att intensifiera förbindelserna mellan folken och att demokratisera landet. Kommissionen och rådet uppmanas i detta sammanhang att överväga möjligheterna att inte ta någon betalning för viseringar till vitryssar som reser in i Schengenområdet, vilket är det enda sättet att förhindra att Vitryssland och dess medborgare blir ännu mer isolerade.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i Schengenområdet att använda alla tillgängliga medel (nationella viseringsavgifter) för att underlätta vitryska medborgares rörlighet inom alla medlemsstaters territorium. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i Schengenområdet att använda alla tillgängliga medel (nationella viseringsavgifter) för att underlätta vitryska medborgares rörlighet inom alla medlemsstaters territorium.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen det internationella samfundet i dess helhet att ge det civila samhället i Vitryssland större stöd, framför allt att öka det ekonomiska stödet till oberoende medier, icke-statliga organisationer och till vitryska studenter som studerar i utlandet. Parlamentet välkomnar kommissionens ekonomiska stöd till European Humanities University i Vilnius, Litauen och uppmanar rådet och kommissionen att överväga ekonomiskt stöd för befintliga projekt som syftar till att inrätta den oberoende vitryska tv-stationen Belsat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen det internationella samfundet i dess helhet att ge det civila samhället i Vitryssland större stöd, framför allt att öka det ekonomiska stödet till oberoende medier, icke-statliga organisationer och till vitryska studenter som studerar i utlandet. Parlamentet välkomnar kommissionens ekonomiska stöd till European Humanities University i Vilnius, Litauen och uppmanar rådet och kommissionen att överväga ekonomiskt stöd för befintliga projekt som syftar till att inrätta den oberoende vitryska tv-stationen Belsat.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den förenade demokratiska oppositionen i Vitryssland och med Aljaksandr Milinkevitj, ledare för den demokratiska rörelsen, och alla vitryssar som fortsätter att eftersträva ett oberoende, öppet och demokratiskt Vitryssland baserat på rättstatsprincipen. Oppositionsledarna uppmanas att visa enighet och beslutsamhet i samband med det förestående parlamentsvalet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den förenade demokratiska oppositionen i Vitryssland och med Aljaksandr Milinkevitj, ledare för den demokratiska rörelsen, och alla vitryssar som fortsätter att eftersträva ett oberoende, öppet och demokratiskt Vitryssland baserat på rättstatsprincipen. Oppositionsledarna uppmanas att visa enighet och beslutsamhet i samband med det förestående parlamentsvalet.

| 15. | Europaparlamentet beklagar de beslut som myndigheterna i Vitryssland fattat under de senaste åren att vid upprepade tillfällen inte bevilja inresevisum för Europaparlamentets ledamöter och för ledamöter från nationella parlament. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att inte uppställa ytterligare hinder som gör att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland inte kan besöka landet och bilda sig en uppfattning på plats samt göra iakttagelser i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar de beslut som myndigheterna i Vitryssland fattat under de senaste åren att vid upprepade tillfällen inte bevilja inresevisum för Europaparlamentets ledamöter och för ledamöter från nationella parlament. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Vitryssland att inte uppställa ytterligare hinder som gör att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland inte kan besöka landet och bilda sig en uppfattning på plats samt göra iakttagelser i landet.

| 16. | Europaparlamentet fördömer de restriktioner som myndigheterna i Vitryssland infört gentemot utländska präster som syftar till att begränsa deras möjligheter att komma in i landet för att arbeta i religiösa organisationer och uppmanar myndigheterna i Vitryssland att häva dessa restriktioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer de restriktioner som myndigheterna i Vitryssland infört gentemot utländska präster som syftar till att begränsa deras möjligheter att komma in i landet för att arbeta i religiösa organisationer och uppmanar myndigheterna i Vitryssland att häva dessa restriktioner.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, OSSE:s parlamentariska församling och Europarådets parlamentariska församling samt myndigheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, OSSE:s parlamentariska församling och Europarådets parlamentariska församling samt myndigheterna i Vitryssland.

---

(1)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 304.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/106

---

Torsdag 21 februari 2008Norra Kivu (Demokratiska republiken Kongo)

P6_TA(2008)0072

Europaparlamentets resolution av den 21 februari 2008 om Norra Kivu

2009/C 184 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (1), och med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo,

med beaktande av resolutionen av den 22 november 2007 från AVS–EU:s gemensamma parlamentariska församling om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i östra delarna av landet, och dess konsekvenser för regioner,

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om EU:s hantering av instabila situationer i utvecklingsländer (2),

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”EU:s hantering av instabila situationer – insatser för hållbar utveckling, stabilitet och fred i svåra förhållanden” (KOM(2007)0643) och kommissionens arbetsdokument (SEK(2007)1417) som bifogats detta,

med beaktande av resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 från FN:s generalförsamling om resultatet av världstoppmötet 2005, särskilt punkterna 138–140 om skyddsansvar,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan 1998 har konflikten i Demokratiska republiken Kongo skördat 5,4 miljoner människoliv, och den fortsätter att vara den direkta eller indirekta orsaken till 1 500 dödsfall varje dag. |
| --- | --- |

A.

Sedan 1998 har konflikten i Demokratiska republiken Kongo skördat 5,4 miljoner människoliv, och den fortsätter att vara den direkta eller indirekta orsaken till 1 500 dödsfall varje dag.

| B. | Striderna mellan den kongolesiska armén, den avsatta generalen Laurent Nkundas rebeller och de demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR, även kallade Interhamwes) har under flera månader orsakat den civila befolkningen i Norra Kivu-regionen ett oerhört lidande. |
| --- | --- |

B.

Striderna mellan den kongolesiska armén, den avsatta generalen Laurent Nkundas rebeller och de demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR, även kallade Interhamwes) har under flera månader orsakat den civila befolkningen i Norra Kivu-regionen ett oerhört lidande.

| C. | Under de senaste 18 månaderna har både Laurant Nkundas rebeller, FDLR:s styrkor och den kongolesiska armén själv begått massakrer, utsatt unga flickor, mödrar och äldre kvinnor för våldtäkter, tvångsrekryterat civila och barnsoldater och gjort sig skyldiga till många andra övergrepp och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

C.

Under de senaste 18 månaderna har både Laurant Nkundas rebeller, FDLR:s styrkor och den kongolesiska armén själv begått massakrer, utsatt unga flickor, mödrar och äldre kvinnor för våldtäkter, tvångsrekryterat civila och barnsoldater och gjort sig skyldiga till många andra övergrepp och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo.

| D. | Monucs (förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo) mandat baseras på kapitel VII i FN-stadgan, vilket innebär att alla nödvändiga medel får användas för att förhindra alla försök till våldsanvändning, som skulle hota den politiska processen, från utländska eller kongolesiska väpnade gruppers sida, till exempel före detta FAR (Rwandas militärstyrkor) och Interhamwes, och för att skydda civila som löper en omedelbar risk för att utsättas för fysiskt våld. |
| --- | --- |

D.

Monucs (förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo) mandat baseras på kapitel VII i FN-stadgan, vilket innebär att alla nödvändiga medel får användas för att förhindra alla försök till våldsanvändning, som skulle hota den politiska processen, från utländska eller kongolesiska väpnade gruppers sida, till exempel före detta FAR (Rwandas militärstyrkor) och Interhamwes, och för att skydda civila som löper en omedelbar risk för att utsättas för fysiskt våld.

| E. | Den 25 januari 2008 meddelade FN:s generalsekreterares representant i Demokratiska republiken Kongo att observatörer skulle skickas ut för att övervaka vapenvilan i alla de områden som fram till dess hade ockuperats av de väpnade grupperna, och att Monucs kontor i Goma skulle förstärkas med både militär och civil personal. |
| --- | --- |

E.

Den 25 januari 2008 meddelade FN:s generalsekreterares representant i Demokratiska republiken Kongo att observatörer skulle skickas ut för att övervaka vapenvilan i alla de områden som fram till dess hade ockuperats av de väpnade grupperna, och att Monucs kontor i Goma skulle förstärkas med både militär och civil personal.

| F. | Vid konferensen den 23 januari 2008 i Goma till förmån för fred, säkerhet och utveckling gavs löften om en gradvis demobilisering och vapenvila, enligt vilka alla stridande parter skulle lägga ned vapnen, alla icke-statliga styrkor skulle avväpnas, alla tvångsförflyttade i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo skulle återvända och återinstalleras och ett tillfälligt system för att övervaka vapenvilan skulle införas. |
| --- | --- |

F.

Vid konferensen den 23 januari 2008 i Goma till förmån för fred, säkerhet och utveckling gavs löften om en gradvis demobilisering och vapenvila, enligt vilka alla stridande parter skulle lägga ned vapnen, alla icke-statliga styrkor skulle avväpnas, alla tvångsförflyttade i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo skulle återvända och återinstalleras och ett tillfälligt system för att övervaka vapenvilan skulle införas.

| G. | Det praktiska genomförandet av denna demobilisering ska klargöras inom ramen för den blandade tekniska kommissionen för fred och säkerhet, som leds gemensamt av regeringen för Demokratiska republiken Kongo och den internationella samordnaren för detta uppdrag. |
| --- | --- |

G.

Det praktiska genomförandet av denna demobilisering ska klargöras inom ramen för den blandade tekniska kommissionen för fred och säkerhet, som leds gemensamt av regeringen för Demokratiska republiken Kongo och den internationella samordnaren för detta uppdrag.

| H. | FDLR har varit involverad i striderna och regionen hade blivit en tillflyktsort för dess styrkor. |
| --- | --- |

H.

FDLR har varit involverad i striderna och regionen hade blivit en tillflyktsort för dess styrkor.

| I. | Den kongolesiska armén förfogar inte över nödvändiga mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser för att utföra sitt uppdrag i Norra Kivu, och detta är den främsta anledningen till att den utgör ett hot mot befolkningen i stället för att verka till förmån för folket och freden. |
| --- | --- |

I.

Den kongolesiska armén förfogar inte över nödvändiga mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser för att utföra sitt uppdrag i Norra Kivu, och detta är den främsta anledningen till att den utgör ett hot mot befolkningen i stället för att verka till förmån för folket och freden.

| J. | En politisk lösning måste uppnås på krisen i Norra Kivu för att konsolidera fred och demokrati och främja stabilitet och utveckling i regionen och därmed säkra välbefinnandet för folket i området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

J.

En politisk lösning måste uppnås på krisen i Norra Kivu för att konsolidera fred och demokrati och främja stabilitet och utveckling i regionen och därmed säkra välbefinnandet för folket i området kring de stora sjöarna.

| K. | Den 3 september 2007 träffades Mbusa Nyamwisi och Charles Murigande, utrikesministrar för respektive Demokratiska republiken Kongo och Rwanda, i Kinshasa som ett led i insatserna för att finna en lösning på konflikten i Norra Kivu. |
| --- | --- |

K.

Den 3 september 2007 träffades Mbusa Nyamwisi och Charles Murigande, utrikesministrar för respektive Demokratiska republiken Kongo och Rwanda, i Kinshasa som ett led i insatserna för att finna en lösning på konflikten i Norra Kivu.

| L. | Ett möte hölls den 28–30 januari 2008 i Beni, under ledning av Demokratiska republiken Kongos försvarsminister Chikez Diemu och Ugandas försvarsminister Crispus Kiyonga. |
| --- | --- |

L.

Ett möte hölls den 28–30 januari 2008 i Beni, under ledning av Demokratiska republiken Kongos försvarsminister Chikez Diemu och Ugandas försvarsminister Crispus Kiyonga.

| M. | Sedan slutet av 2006 har konflikten i Demokratiska republiken Kongo också inneburit att nästan 400 000 personer har tvångsförlyttats. Totalt 800 000 tvångsförflyttade personer befinner sig idag i Norra Kivu-provinsen. |
| --- | --- |

M.

Sedan slutet av 2006 har konflikten i Demokratiska republiken Kongo också inneburit att nästan 400 000 personer har tvångsförlyttats. Totalt 800 000 tvångsförflyttade personer befinner sig idag i Norra Kivu-provinsen.

| N. | Inbördeskriget, som har pågått i tre år, har präglats av en systematisk plundring av landets tillgångar av den kongolesiska regeringens allierade och fiender. |
| --- | --- |

N.

Inbördeskriget, som har pågått i tre år, har präglats av en systematisk plundring av landets tillgångar av den kongolesiska regeringens allierade och fiender.

| O. | Det kommer att krävas flera års intensivt engagemang och stora investeringar, både från den kongolesiska regeringens sida och från det internationella samfundet, för att uppnå en betydande förbättring på hälsoområdet och en minskning av dödligheten i Demokratiska republiken Kongo generellt och framför allt i Norra Kivu. |
| --- | --- |

O.

Det kommer att krävas flera års intensivt engagemang och stora investeringar, både från den kongolesiska regeringens sida och från det internationella samfundet, för att uppnå en betydande förbättring på hälsoområdet och en minskning av dödligheten i Demokratiska republiken Kongo generellt och framför allt i Norra Kivu.

| P. | Den 3 februari 2008 drabbades området kring de stora sjöarna av en jordbävning med en styrka som uppgick till 6 på Richterskalan. Särskilt hårt drabbades städerna Bukavu och Goma samt området runt dessa, som också drabbats hårt av konflikterna. Många människor dog och skadades och allvarliga materiella skador orsakades. |
| --- | --- |

P.

Den 3 februari 2008 drabbades området kring de stora sjöarna av en jordbävning med en styrka som uppgick till 6 på Richterskalan. Särskilt hårt drabbades städerna Bukavu och Goma samt området runt dessa, som också drabbats hårt av konflikterna. Många människor dog och skadades och allvarliga materiella skador orsakades.

| Q. | Till följd av striderna i slutet av 2007 har många humanitära organisationer tvingats upphöra med sin verksamhet, samtidigt som hälsocentren inte erhåller leveranser i vissa fall även har övergivits av sin personal. |
| --- | --- |

Q.

Till följd av striderna i slutet av 2007 har många humanitära organisationer tvingats upphöra med sin verksamhet, samtidigt som hälsocentren inte erhåller leveranser i vissa fall även har övergivits av sin personal.

| R. | Läkare utan gränser har påpekat att lokalbefolkningen och de tvångsförflyttade i Norra Kivu gradvis försvagas och att de fortsatta striderna gör att det humanitära biståndet inte får tillträde till vissa områden som är i akut behov av livsmedelsbistånd och medicinskt stöd. |
| --- | --- |

R.

Läkare utan gränser har påpekat att lokalbefolkningen och de tvångsförflyttade i Norra Kivu gradvis försvagas och att de fortsatta striderna gör att det humanitära biståndet inte får tillträde till vissa områden som är i akut behov av livsmedelsbistånd och medicinskt stöd.

| S. | Undernäring är en annan form av extrem sårbarhet hos befolkningen i Norra Kivu. Enligt uppgifter i Läkare utan gränsers medicinska biståndsprogram har svälten i Norra Kivu nått en alarmerande omfattning och situationen för de familjer som inte nås av biståndet är mycket oroande. |
| --- | --- |

S.

Undernäring är en annan form av extrem sårbarhet hos befolkningen i Norra Kivu. Enligt uppgifter i Läkare utan gränsers medicinska biståndsprogram har svälten i Norra Kivu nått en alarmerande omfattning och situationen för de familjer som inte nås av biståndet är mycket oroande.

| 1. | Europaparlamentet är djupt upprört över de massakrer och brott mot mänskligheten som har begåtts under allt för många år i Norra Kivu, och uppmanar alla behöriga nationella och internationella myndigheter att åtala och systematisk döma de som begår dessa brott, oavsett vem de är. Parlamentet uppmanar också FN:s säkerhetsråd att brådskande vidta alla åtgärder som effektivt kan hindra alla nya anfall mot civilbefolkningen i Norra Kivu. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt upprört över de massakrer och brott mot mänskligheten som har begåtts under allt för många år i Norra Kivu, och uppmanar alla behöriga nationella och internationella myndigheter att åtala och systematisk döma de som begår dessa brott, oavsett vem de är. Parlamentet uppmanar också FN:s säkerhetsråd att brådskande vidta alla åtgärder som effektivt kan hindra alla nya anfall mot civilbefolkningen i Norra Kivu.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att Monuc trots sitt breda mandat inte har förfogat över tillräckliga medel för att kunna förhindra dessa massakrer, våldtäkter och plundringståg, tvångsrekryteringen av civila och barnsoldater samt många andra övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att försäkra sig om att den senaste förstärkningen av Monuc leder till en avsevärd förbättring av säkerheten för folket i Norra Kivu, och om detta inte är fallet, att mycket brådskande uppmana FN:s säkerhetsråd att ge Monuc nödvändiga medel för att kunna uppfylla sitt uppdrag, det vill säga i första hand säkra ett effektivt och varaktigt skydd av civilbefolkningen i regionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att Monuc trots sitt breda mandat inte har förfogat över tillräckliga medel för att kunna förhindra dessa massakrer, våldtäkter och plundringståg, tvångsrekryteringen av civila och barnsoldater samt många andra övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att försäkra sig om att den senaste förstärkningen av Monuc leder till en avsevärd förbättring av säkerheten för folket i Norra Kivu, och om detta inte är fallet, att mycket brådskande uppmana FN:s säkerhetsråd att ge Monuc nödvändiga medel för att kunna uppfylla sitt uppdrag, det vill säga i första hand säkra ett effektivt och varaktigt skydd av civilbefolkningen i regionen.

| 3. | Europaparlamentet kräver nolltolerans för sexuellt våld gentemot flickor och kvinnor, som brukas som vapen i krig, och kräver stränga straff för de som gjort sig skyldiga till dessa brott. Parlamentet understryker vikten av att säkra tillgång till reproduktiva hälsotjänster i konfliktområden och flyktingläger |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver nolltolerans för sexuellt våld gentemot flickor och kvinnor, som brukas som vapen i krig, och kräver stränga straff för de som gjort sig skyldiga till dessa brott. Parlamentet understryker vikten av att säkra tillgång till reproduktiva hälsotjänster i konfliktområden och flyktingläger

| 4. | Europaparlamentet välkomnar fredskonferensen i Goma, eftersom en politisk lösning måste uppnås på konflikten i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet understryker dock, förutom den anmärkningsvärda frånvaron av företrädare för Interhamwes (FDLR), att löftena om demobilisering och vapenvila som gavs den 23 januari 2008 vid denna konferens är mycket bräckliga, och fortsätter därför att uppmuntra samtliga aktörer i konflikten att konsekvent sträva efter att uppnå fred och att upphöra med såväl kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och folkrätten, som alla anfall på civila och tillåta de humanitära organisationerna att bistå den civila befolkningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar fredskonferensen i Goma, eftersom en politisk lösning måste uppnås på konflikten i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet understryker dock, förutom den anmärkningsvärda frånvaron av företrädare för Interhamwes (FDLR), att löftena om demobilisering och vapenvila som gavs den 23 januari 2008 vid denna konferens är mycket bräckliga, och fortsätter därför att uppmuntra samtliga aktörer i konflikten att konsekvent sträva efter att uppnå fred och att upphöra med såväl kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och folkrätten, som alla anfall på civila och tillåta de humanitära organisationerna att bistå den civila befolkningen.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att det praktiska genomförandet av denna demobilisering ska klargöras inom ramen för den blandade tekniska kommissionen för fred och säkerhet, som leds gemensamt av Demokratiska republiken Kongos regering och den internationella samordnaren för detta uppdrag, och kräver därför att denna kommission inrättas snarast möjligt för att klargöra frågorna i samband med demobiliseringen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att det praktiska genomförandet av denna demobilisering ska klargöras inom ramen för den blandade tekniska kommissionen för fred och säkerhet, som leds gemensamt av Demokratiska republiken Kongos regering och den internationella samordnaren för detta uppdrag, och kräver därför att denna kommission inrättas snarast möjligt för att klargöra frågorna i samband med demobiliseringen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar det möte som ägde rum mellan Demokratiska republiken Kongos och Rwandas utrikesministrar i september 2007, och uppmanar myndigheterna i Rwanda att konkret involvera sig i de olika insatserna för att lösa konflikten i Norra Kivu, särskilt när det gäller straffrättsliga förfaranden, avväpning, demobilisering och repatriering av Interhamwes som befinner sig i Norra Kivu. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar det möte som ägde rum mellan Demokratiska republiken Kongos och Rwandas utrikesministrar i september 2007, och uppmanar myndigheterna i Rwanda att konkret involvera sig i de olika insatserna för att lösa konflikten i Norra Kivu, särskilt när det gäller straffrättsliga förfaranden, avväpning, demobilisering och repatriering av Interhamwes som befinner sig i Norra Kivu.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att brådskande frigöra medel på grund av den extremt allvarliga humanitära situation som befolkningen i Norra Kivu befinner sig i till följd av de konflikter som fortfarande pågår i regionen men också på grund av jordbävningen den 3 februari 2008, och att se till att de humanitära biståndsarbetarna kan utföra sitt uppdrag under bästa möjliga förhållanden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att brådskande frigöra medel på grund av den extremt allvarliga humanitära situation som befolkningen i Norra Kivu befinner sig i till följd av de konflikter som fortfarande pågår i regionen men också på grund av jordbävningen den 3 februari 2008, och att se till att de humanitära biståndsarbetarna kan utföra sitt uppdrag under bästa möjliga förhållanden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att redan nu genomföra mycket omfattande medicinska biståndsprogram till förmån för civilbefolkningen i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, för att både tillmötesgå befolkningens omedelbara behov, och för att påbörja det återuppbyggnadsarbete i regionen som kommer att bli nödvändigt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att redan nu genomföra mycket omfattande medicinska biståndsprogram till förmån för civilbefolkningen i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, för att både tillmötesgå befolkningens omedelbara behov, och för att påbörja det återuppbyggnadsarbete i regionen som kommer att bli nödvändigt.

| 9. | Europaparlamentet kräver att kontrollmekanismer införs, såsom Kimberleyprocessen, för att certifiera ursprunget för de naturresurser som importeras på EU:s marknad. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att kontrollmekanismer införs, såsom Kimberleyprocessen, för att certifiera ursprunget för de naturresurser som importeras på EU:s marknad.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet samt varje enskild medlemsstat att bevilja folket i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo ett specifikt stöd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet samt varje enskild medlemsstat att bevilja folket i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo ett specifikt stöd.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU-uppdraget i Norra Kivu, som planerats för mars 2008, att avlägga rapport till parlamentet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU-uppdraget i Norra Kivu, som planerats för mars 2008, att avlägga rapport till parlamentet.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens institutioner, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Demokratiska republiken Kongos president, parlament och regering och till Rwandas parlament och regering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens institutioner, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Demokratiska republiken Kongos president, parlament och regering och till Rwandas parlament och regering.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0022.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0540.

---

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/110

---

Tisdag 19 februari 2008Begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitet

P6_TA(2008)0047

Europaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Claudio Favas immunitet och privilegier (2007/2155(IMM))

2009/C 184 E/19

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av Claudio Favas begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av ett civilrättsligt förfarande vid domstolen i Marsala, daterad den 29 maj 2007 och tillkännagiven i kammaren den 6 juni 2007,

efter att ha hört Claudio Fava i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0007/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Claudio Fava immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Claudio Fava immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Italiens behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Italiens behöriga myndigheter.

---

(1)  Dom i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203) och dom i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl. (REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703).

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/111

---

Tisdag 19 februari 2008Begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitet

P6_TA(2008)0048

Europaparlamentets beslut av den 19 februari 2008 beträffande begäran om fastställelse av Witold Tomczaks immunitet och privilegier (2007/2130(IMM))

2009/C 184 E/20

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av Witold Tomczaks begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av brottmålet mot honom vid distriktsrätten i Ostrów Wielkopolski i Polen, daterad den 21 maj 2007 och tillkännagiven i kammaren den 24 maj 2007,

efter att den 4 oktober 2007 ha hört Witold Tomczak i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 8, 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

med beaktande av artikel 105 i den polska konstitutionen,

med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0008/2008).

| A. | Witold Tomczak valdes till ledamot av Sejm (polska parlamentets underhus) den 21 september 1997 och den 23 september 2001. Efter anslutningsfördragets undertecknande den 16 april 2003 blev han observatör. Från den 1 maj 2004 till 19 juli 2004 var han ledamot av Europaparlamentet. Den 13 juni 2004 valdes han till ledamot av Europaparlamentet och hans uppdrag i Polens parlament avslutades den 16 juni 2004. |
| --- | --- |

A.

Witold Tomczak valdes till ledamot av Sejm (polska parlamentets underhus) den 21 september 1997 och den 23 september 2001. Efter anslutningsfördragets undertecknande den 16 april 2003 blev han observatör. Från den 1 maj 2004 till 19 juli 2004 var han ledamot av Europaparlamentet. Den 13 juni 2004 valdes han till ledamot av Europaparlamentet och hans uppdrag i Polens parlament avslutades den 16 juni 2004.

| B. | Witold Tomczak anklagas för att ha förolämpat två polismän i tjänst i Ostrów Wielkopolski den 26 juni 1999, vilket innebär ett brott mot artikel 226.1 i den polska strafflagen. Efter det att Witold Tomczak upprepade gånger uteblivit från förhandlingarna beslutade distriktsrätten i Ostrów Wielkopolski den 10 januari 2005 att i enlighet med artikel 377.3 i den polska straffprocessrätten fortsätta med rättegången i hans frånvaro. |
| --- | --- |

B.

Witold Tomczak anklagas för att ha förolämpat två polismän i tjänst i Ostrów Wielkopolski den 26 juni 1999, vilket innebär ett brott mot artikel 226.1 i den polska strafflagen. Efter det att Witold Tomczak upprepade gånger uteblivit från förhandlingarna beslutade distriktsrätten i Ostrów Wielkopolski den 10 januari 2005 att i enlighet med artikel 377.3 i den polska straffprocessrätten fortsätta med rättegången i hans frånvaro.

| C. | Enligt artikel 9 i akten av den 23 januari 2004 om val till Europaparlamentet ska en person kunna ställa upp i de val till Europaparlamentet som hålls i Polen om han eller hon inte har dömts för ett avsiktligt brott som faller under allmänt åtal. Enligt artikel 142.1(1) i samma akt ska en ledamots rätt att inneha ett mandat i Europaparlamentet vara förverkad genom att denne inte längre har rätt att ställa upp i val medan det inte finns några sådana bestämmelser i akten av den 12 april 2001 om val till Polens parlament. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i akten av den 23 januari 2004 om val till Europaparlamentet ska en person kunna ställa upp i de val till Europaparlamentet som hålls i Polen om han eller hon inte har dömts för ett avsiktligt brott som faller under allmänt åtal. Enligt artikel 142.1(1) i samma akt ska en ledamots rätt att inneha ett mandat i Europaparlamentet vara förverkad genom att denne inte längre har rätt att ställa upp i val medan det inte finns några sådana bestämmelser i akten av den 12 april 2001 om val till Polens parlament.

| D. | Witold Tomczak har tidigare (den 29 april 2005) bett parlamentet fastställa hans immunitet i dessa straffrättsliga förfaranden. Under plenarsammanträdet den 4 april 2006 beslutade parlamentet att inte fastställa Witold Tomczaks immunitet, trots att han före plenarsammanträdet hade skickat en skrivelse där han drog tillbaka sin tidigare begäran om fastställelse av immunitet. |
| --- | --- |

D.

Witold Tomczak har tidigare (den 29 april 2005) bett parlamentet fastställa hans immunitet i dessa straffrättsliga förfaranden. Under plenarsammanträdet den 4 april 2006 beslutade parlamentet att inte fastställa Witold Tomczaks immunitet, trots att han före plenarsammanträdet hade skickat en skrivelse där han drog tillbaka sin tidigare begäran om fastställelse av immunitet.

| E. | Witold Tomczak hävdar att domaren som handhar målet inte är objektiv, och att möjligheten att hålla rättegången i hans frånvaro strider mot principen om oskuldspresumtion. |
| --- | --- |

E.

Witold Tomczak hävdar att domaren som handhar målet inte är objektiv, och att möjligheten att hålla rättegången i hans frånvaro strider mot principen om oskuldspresumtion.

| F. | Witold Tomczak framför klagomål över att distriktsrätten inte ger honom tillträde till handlingarna i målet och över att de straffrättsliga förfarandena mot honom är partiska eftersom han försökt att ifrågasätta lagligheten i den lokala polisens och den lokala åklagarens ageranden. |
| --- | --- |

F.

Witold Tomczak framför klagomål över att distriktsrätten inte ger honom tillträde till handlingarna i målet och över att de straffrättsliga förfarandena mot honom är partiska eftersom han försökt att ifrågasätta lagligheten i den lokala polisens och den lokala åklagarens ageranden.

| G. | Mot bakgrund av den information som inkommit skyddas Witold Tomczak inte av parlamentarisk immunitet med avseende på något av de yrkanden som kommit till Europaparlamentets talmans kännedom. |
| --- | --- |

G.

Mot bakgrund av den information som inkommit skyddas Witold Tomczak inte av parlamentarisk immunitet med avseende på något av de yrkanden som kommit till Europaparlamentets talmans kännedom.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Witold Tomczak immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Witold Tomczak immunitet och privilegier.

---

(1)  Dom i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203) och dom i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl. (REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703).

---

Europaparlamentet

Tisdag 19 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/113 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/113

---

Tisdag 19 februari 2008Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Israel för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***

P6_TA(2008)0036

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC))

2009/C 184 E/21

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0464),

med beaktande av rådets text (15061/2007),

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket jämfört med artiklarna 310 och 300.2 första stycket, andra meningen i EG-fördraget (C6-0445/2007),

med beaktande av artiklarna 75, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0025/2008).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel parlamentets ståndpunkt.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/114

---

Tisdag 19 februari 2008Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet mellan EG och Egypten för att ta hänsyn till Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***

P6_TA(2008)0037

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa (Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC))

2009/C 184 E/22

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0487),

med beaktande av rådets text (13199/2007),

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket jämfört med artiklarna 310 och 300.2 första stycket andra meningen i EG-fördraget (C6-0438/2007),

med beaktande av artiklarna 75, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0026/2008).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Arabrepubliken Egypten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Arabrepubliken Egypten parlamentets ståndpunkt.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/114

---

Tisdag 19 februari 2008Arbetstagares exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***I

P6_TA(2008)0038

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/40/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD))

2009/C 184 E/23

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0669),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0394/2007),

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0012/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/115

---

Tisdag 19 februari 2008Installation av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0039

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD))

2009/C 184 E/24

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0192),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0108/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0022/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/116

---

Tisdag 19 februari 2008Föreskrivna skyltar och märkningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0040

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD))

2009/C 184 E/25

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0344),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0193/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0016/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/116

---

Tisdag 19 februari 2008Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0041

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (kodifierad version) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD))

2009/C 184 E/26

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0451),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0252/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0017/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/117

---

Tisdag 19 februari 2008Dämpning av radiostörningar som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0042

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om dämpning av radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) som orsakas av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD))

2009/C 184 E/27

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0462),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0256/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0018/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/118

---

Tisdag 19 februari 2008Bullernivån i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0043

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer (kodifierad version) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD))

2009/C 184 E/28

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0588),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0344/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0019/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/118

---

Tisdag 19 februari 2008Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0044

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (kodifierad version) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD))

2009/C 184 E/29

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0667),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0397/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 –Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0020/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/119

---

Tisdag 19 februari 2008Punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) *

P6_TA(2008)0045

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets direktiv om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (kodifierad version) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS))

2009/C 184 E/30

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0587),

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0392/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (se A6-0021/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen för de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/120

---

Tisdag 19 februari 2008Avtal EG/Schweiz om gemenskapens program Media 2007 *

P6_TA(2008)0046

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan gemenskapen och Schweiziska edsförbundet på det audiovisuella området om fastställande av villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i gemenskapens program Media 2007 och en slutakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS))

2009/C 184 E/31

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0477),

med beaktande av artiklarna 150.4 och 157.3 jämförda med artikel 300.2 första meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0328/2007),

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0512/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/120

---

Tisdag 19 februari 2008Gemenskapens tullkodex ***II

P6_TA(2008)0049

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246(COD))

2009/C 184 E/32

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11272/6/2007 – C6-0354/2007) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0608),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0011/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  OJ C 298 E, 11.12.2007, p. 1.

(2)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 82.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/121 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/121

---

Tisdag 19 februari 2008Ömsesidigt bistånd och samarbete mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och kommissionen vid tillämpningen av tull- och jordbrukslagstiftningen ***I

P6_TA(2008)0050

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD))

2009/C 184 E/33

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0866),

med beaktande av artiklarna 251.2, 135 och 280 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0033/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0488/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 19 februari 2008P6_TC1-COD(2006)0290

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

Onsdag 20 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/122

---

Onsdag 20 februari 2008Folk- och bostadsräkningar ***I

P6_TA(2008)0056

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD))

2009/C 184 E/34

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0069),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0078/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0471/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 20 februari 2008P6_TC1-COD(2007)0032

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om folk- och bostadsräkningar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

Torsdag 21 februari 2008

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/123

---

Torsdag 21 februari 2008Ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter ***I

P6_TA(2008)0061

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))

2009/C 184 E/35

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0037),

med beaktande av artiklarna 251.2, 95 och 133 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0068/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0491/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 21 februari 2008P6_TC1-COD(2007)0029

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/123

---

Torsdag 21 februari 2008Gemensam ram för saluföring av produkter ***I

P6_TA(2008)0062

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för saluföring av produkter (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD))

2009/C 184 E/36

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0053),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0067/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för rättsliga frågor (A6-0490/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 21 februari 2008P6_TC1-COD(2007)0030

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av beslut 93/465/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr .../2008/EG.)

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 184/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 184/124

---

Torsdag 21 februari 2008Tillämpning av nationella tekniska regler för varor som lagligt saluförs i en annan medlemsstat ***I

P6_TA(2008)0063

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 februari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut 3052/95/EG (KOM(2007)0036 – C6-0065/2007 – 2007/0028(COD))

2009/C 184 E/37

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0036),

med beaktande av artiklarna 251.2, 37 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0065/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för rättsliga frågor (A6-0489/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 21 februari 2008P6_TC1-COD(2007)0028

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 februari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr 3052/95/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---