# Euroopan unionin C 188/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.188.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 188 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta11. elokuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.188.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 188

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta11. elokuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 188/01 | Komission tiedonanto – Perusteista koulutukseen myönnettävän, yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi | 1 |
| 2009/C 188/02 | Komission tiedonanto – Perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi | 6 |
| 2009/C 188/03 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 188/01

Komission tiedonanto – Perusteista koulutukseen myönnettävän, yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi

1

2009/C 188/02

Komission tiedonanto – Perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi

6

2009/C 188/03

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

11

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 188/04 | Euron kurssi | 12 |
| 2009/C 188/05 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 7. maaliskuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta, joka koskee asiaa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut (2) – Esittelijä: Italia | 13 |
| 2009/C 188/06 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 14 |
| 2009/C 188/07 | Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut) (
  1
  ) | 16 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2009/C 188/08 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 19 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 188/04

Euron kurssi

12

2009/C 188/05

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 7. maaliskuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta, joka koskee asiaa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut (2) – Esittelijä: Italia

13

2009/C 188/06

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

14

2009/C 188/07

Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut) (
  1
  )

1

16

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2009/C 188/08

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

19

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 188/09 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Permis de Chéroy) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 188/10 | Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta | 24 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 188/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  ) | 29 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2009/C 188/12 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 30 |
| 2009/C 188/13 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 35 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 188/09

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Permis de Chéroy) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  )

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Permis de Chéroy) koskevasta hakemuksesta)

1

22

2009/C 188/10

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

24

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 188/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  )

1

29

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2009/C 188/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

30

2009/C 188/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/1

---

Komission tiedonanto – Perusteista koulutukseen myönnettävän, yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi

2009/C 188/01

1.   JOHDANTO

| 1. | Lissabonissa maaliskuussa 2000 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa asetettiin Euroopan unionin strategiseksi päämääräksi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoperustaiseksi yhteiskunnaksi. Lissabonin päätelmissä korostettiin koulutuksen keskeistä asemaa inhimillisen pääoman lisäämisessä ja sen vaikutusta kasvuun, tuottavuuteen ja työllisyyteen. Koulutuksella on yleensä myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan, sillä se tuottaa lisää ammattitaitoisia työntekijöitä, joiden joukosta yritykset voivat valita työvoimansa, ja parantaa talouden kilpailukykyä sekä edistää sellaista tietoyhteiskuntaa, jossa tuetaan innovatiivisempaa kehitystä. |
| --- | --- |

1.

Lissabonissa maaliskuussa 2000 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa asetettiin Euroopan unionin strategiseksi päämääräksi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoperustaiseksi yhteiskunnaksi. Lissabonin päätelmissä korostettiin koulutuksen keskeistä asemaa inhimillisen pääoman lisäämisessä ja sen vaikutusta kasvuun, tuottavuuteen ja työllisyyteen. Koulutuksella on yleensä myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan, sillä se tuottaa lisää ammattitaitoisia työntekijöitä, joiden joukosta yritykset voivat valita työvoimansa, ja parantaa talouden kilpailukykyä sekä edistää sellaista tietoyhteiskuntaa, jossa tuetaan innovatiivisempaa kehitystä.

| 2. | Yritykset saattavat kuitenkin tarjota työntekijöilleen koulutusta vähemmän kuin olisi optimaalista yhteiskunnan kannalta, jos työntekijät voivat vapaasti vaihtaa työnantajaa ja muut yritykset voivat hyötyä toisten yritysten kouluttamien työntekijöiden palkkaamisesta. Tämä vaikuttaa erityisesti koulutukseen, joka kohdistuu yrityksestä toiseen siirrettävissä oleviin taitoihin. Valtiontuella voidaan luoda työnantajille lisäkannustimia tarjota koulutusta yhteiskunnallisesti suotavalla tasolla. |
| --- | --- |

2.

Yritykset saattavat kuitenkin tarjota työntekijöilleen koulutusta vähemmän kuin olisi optimaalista yhteiskunnan kannalta, jos työntekijät voivat vapaasti vaihtaa työnantajaa ja muut yritykset voivat hyötyä toisten yritysten kouluttamien työntekijöiden palkkaamisesta. Tämä vaikuttaa erityisesti koulutukseen, joka kohdistuu yrityksestä toiseen siirrettävissä oleviin taitoihin. Valtiontuella voidaan luoda työnantajille lisäkannustimia tarjota koulutusta yhteiskunnallisesti suotavalla tasolla.

| 3. | Tässä tiedonannossa esitetään ohjeita menetelmistä, joita komissio aikoo soveltaa koulutustukeen liittyvien toimenpiteiden arvioinnissa. Ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi. Tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (1)6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti näitä ohjeita sovelletaan jokaiseen yksittäiseen koulutustukeen riippumatta siitä, onko kyseessä tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella myönnetty tuki, jos tuen avustusekvivalentti on yli 2 miljoonaa euroa koulutushanketta kohden. |
| --- | --- |

3.

Tässä tiedonannossa esitetään ohjeita menetelmistä, joita komissio aikoo soveltaa koulutustukeen liittyvien toimenpiteiden arvioinnissa. Ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi. Tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (1)6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti näitä ohjeita sovelletaan jokaiseen yksittäiseen koulutustukeen riippumatta siitä, onko kyseessä tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella myönnetty tuki, jos tuen avustusekvivalentti on yli 2 miljoonaa euroa koulutushanketta kohden.

| 4. | Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan komissio toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja komissio edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta. |
| --- | --- |

4.

Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan komissio toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja komissio edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta.

2.   TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET

2.1   Markkinoiden toimintapuutteiden olemassaolo

| 5. | Ammattitaitoiset työntekijät lisäävät osaltaan yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä. On kuitenkin monia syitä siihen, miksi työnantajat ja työntekijät saattavat investoida koulutukseen liian vähän. Työntekijät voivat rajoittaa koulutukseen investointia, jos he ovat haluttomia ottamaan riskejä, kärsivät taloudellisista ongelmista tai jos heidän on vaikea saada hankkimansa osaamisen taso tulevien työnantajien tietoon. |
| --- | --- |

5.

Ammattitaitoiset työntekijät lisäävät osaltaan yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä. On kuitenkin monia syitä siihen, miksi työnantajat ja työntekijät saattavat investoida koulutukseen liian vähän. Työntekijät voivat rajoittaa koulutukseen investointia, jos he ovat haluttomia ottamaan riskejä, kärsivät taloudellisista ongelmista tai jos heidän on vaikea saada hankkimansa osaamisen taso tulevien työnantajien tietoon.

| 6. | Yritykset saattavat pidättäytyä tarjoamasta työntekijöilleen koko yhteiskunnan kannalta optimaalista määrää koulutusta. Tämä johtuu koulutuksen myönteisiin ulkoisvaikutuksiin liittyvästä markkinoiden toimintapuutteesta ja yritysten vaikeuksista saada hyötyä koulutuksesta, jos työntekijät voivat vapaasti vaihtaa työnantajaa. Yritykset saattavat investoida koulutukseen vähemmän kuin olisi suotavaa tehokkaan toiminnan kannalta, jos ne pelkäävät, että koulutusta saanut työntekijä lähtee yrityksestä ennen kuin yritys on saanut investointinsa takaisin. Yritykset saattavat olla haluttomia tarjoamaan riittävää koulutusta työntekijöilleen, jos koulutus ei tuota nopeasti tulosta, jos kyseessä ei ole yrityksen tarpeita vastaava erityiskoulutus tai jos työsopimuksessa ei ole sopimusehtoa, jonka mukaan koulutusta saanut työntekijä ei saa vapaasti lähteä yrityksestä ennen kuin koulutuskustannukset on kuoletettu tai ne (tai osa niistä) on korvattu. |
| --- | --- |

6.

Yritykset saattavat pidättäytyä tarjoamasta työntekijöilleen koko yhteiskunnan kannalta optimaalista määrää koulutusta. Tämä johtuu koulutuksen myönteisiin ulkoisvaikutuksiin liittyvästä markkinoiden toimintapuutteesta ja yritysten vaikeuksista saada hyötyä koulutuksesta, jos työntekijät voivat vapaasti vaihtaa työnantajaa. Yritykset saattavat investoida koulutukseen vähemmän kuin olisi suotavaa tehokkaan toiminnan kannalta, jos ne pelkäävät, että koulutusta saanut työntekijä lähtee yrityksestä ennen kuin yritys on saanut investointinsa takaisin. Yritykset saattavat olla haluttomia tarjoamaan riittävää koulutusta työntekijöilleen, jos koulutus ei tuota nopeasti tulosta, jos kyseessä ei ole yrityksen tarpeita vastaava erityiskoulutus tai jos työsopimuksessa ei ole sopimusehtoa, jonka mukaan koulutusta saanut työntekijä ei saa vapaasti lähteä yrityksestä ennen kuin koulutuskustannukset on kuoletettu tai ne (tai osa niistä) on korvattu.

| 7. | Vaikka yritykset pystyisivät saamaan investointinsa takaisin, ne saattavat investoida koulutukseen liian vähän, jos niille itselleen koituvat hyödyt ovat koko yhteiskunnalle koituvia hyötyjä pienemmät. Koulutuksella voi olla myönteisiä ulkoisvaikutuksia etenkin silloin, kun koulutus parantaa siirrettäviä taitoja eli taitoja, joita voidaan hyödyntää useammassa kuin yhdessä yrityksessä. Erityiskoulutus puolestaan lisää tuottavuutta ainoastaan tietyssä yrityksessä, ja yritykset voivat hyötyä siitä helposti (2). Näin ollen erityiskoulutuksen myönteiset ulkoisvaikutukset eivät ole yhtä selviä kuin yleiskoulutuksen. |
| --- | --- |

7.

Vaikka yritykset pystyisivät saamaan investointinsa takaisin, ne saattavat investoida koulutukseen liian vähän, jos niille itselleen koituvat hyödyt ovat koko yhteiskunnalle koituvia hyötyjä pienemmät. Koulutuksella voi olla myönteisiä ulkoisvaikutuksia etenkin silloin, kun koulutus parantaa siirrettäviä taitoja eli taitoja, joita voidaan hyödyntää useammassa kuin yhdessä yrityksessä. Erityiskoulutus puolestaan lisää tuottavuutta ainoastaan tietyssä yrityksessä, ja yritykset voivat hyötyä siitä helposti (2). Näin ollen erityiskoulutuksen myönteiset ulkoisvaikutukset eivät ole yhtä selviä kuin yleiskoulutuksen.

| 8. | Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien (3) koulutuksesta aiheutuvat korkeammat kustannukset ja siitä saatavan hyödyn epävarmuus saattavat johtaa siihen, että yritykset tarjoavat näille ryhmille vähemmän koulutusta. Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden koulutuksella voidaan kuitenkin yleensä olettaa olevan myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan (4). |
| --- | --- |

8.

Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien (3) koulutuksesta aiheutuvat korkeammat kustannukset ja siitä saatavan hyödyn epävarmuus saattavat johtaa siihen, että yritykset tarjoavat näille ryhmille vähemmän koulutusta. Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden koulutuksella voidaan kuitenkin yleensä olettaa olevan myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan (4).

| 9. | Jäsenvaltioiden olisi osoitettava sellainen markkinoiden toimintapuute, joka oikeuttaa tukeen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  1) | Koulutuksen luonne: – onko kyseessä erityiskoulutus tai yleiskoulutus, asetuksen (EY) N:o 800/2008 38 artiklan mukaisesti: Yksittäinen koulutushanke voi koostua sekä yleis- että erityiskoulutuksesta; yleiskoulutuksella on enemmän myönteisiä ulkoisvaikutuksia. |
| --- | --- | --- |

9.

Jäsenvaltioiden olisi osoitettava sellainen markkinoiden toimintapuute, joka oikeuttaa tukeen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

1)

Koulutuksen luonne: – onko kyseessä erityiskoulutus tai yleiskoulutus, asetuksen (EY) N:o 800/2008 38 artiklan mukaisesti: Yksittäinen koulutushanke voi koostua sekä yleis- että erityiskoulutuksesta; yleiskoulutuksella on enemmän myönteisiä ulkoisvaikutuksia.

| 2) | Koulutuksessa saavutettujen taitojen siirrettävyys: Mitä paremmin taidot ovat siirrettävissä, sitä todennäköisempiä ovat myönteiset ulkoisvaikutukset. Koulutuksen katsotaan tarjoavan siirrettäviä taitoja, jos esimerkiksi:






  a) | useat eri riippumattomat yritykset järjestävät koulusta yhdessä, tai siitä voivat hyötyä eri yritysten työntekijät; |
| --- | --- | --- |

2)

Koulutuksessa saavutettujen taitojen siirrettävyys: Mitä paremmin taidot ovat siirrettävissä, sitä todennäköisempiä ovat myönteiset ulkoisvaikutukset. Koulutuksen katsotaan tarjoavan siirrettäviä taitoja, jos esimerkiksi:

a)

useat eri riippumattomat yritykset järjestävät koulusta yhdessä, tai siitä voivat hyötyä eri yritysten työntekijät;

| b) | koulutuksesta saa todistuksen, se johtaa tunnustettuun tutkintoon tai viranomainen tai julkinen laitos on hyväksynyt sen; |
| --- | --- |

b)

koulutuksesta saa todistuksen, se johtaa tunnustettuun tutkintoon tai viranomainen tai julkinen laitos on hyväksynyt sen;

| c) | koulutus on tarkoitettu työntekijäryhmille, jotka tuottavat kyseiselle yritykselle tai toimialalle suuren liikevaihdon; |
| --- | --- |

c)

koulutus on tarkoitettu työntekijäryhmille, jotka tuottavat kyseiselle yritykselle tai toimialalle suuren liikevaihdon;

| d) | koulutuksesta voi olla työntekijälle hyötyä hänen nykyisen työnsä ulkopuolella (tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä, hyvinvoinnin kannalta jne.). |
| --- | --- |

d)

koulutuksesta voi olla työntekijälle hyötyä hänen nykyisen työnsä ulkopuolella (tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä, hyvinvoinnin kannalta jne.).

| 3) | Koulutukseen osallistujat: Tiettyjen alentuneesti työkykyisten tai epäedullisessa asemassa olevien työntekijäryhmien ottaminen koulutuksen piiriin voi lisätä koulutuksen myönteisiä ulkoisvaikutuksia. |
| --- | --- |

3)

Koulutukseen osallistujat: Tiettyjen alentuneesti työkykyisten tai epäedullisessa asemassa olevien työntekijäryhmien ottaminen koulutuksen piiriin voi lisätä koulutuksen myönteisiä ulkoisvaikutuksia.

2.2   Valtiontuki tarkoituksenmukaisena välineenä

| 10. | Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan tukea koulutusta. Suurin osa koulutuksesta tarjotaan koulutusjärjestelmien kautta (esimerkiksi yliopistot, koulut, valtion viranomaisten toteuttama tai tukema ammattikoulutus). Ihmiset voivat myös kouluttaa itseään joko työnantajan tuella tai ilman. |
| --- | --- |

10.

Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan tukea koulutusta. Suurin osa koulutuksesta tarjotaan koulutusjärjestelmien kautta (esimerkiksi yliopistot, koulut, valtion viranomaisten toteuttama tai tukema ammattikoulutus). Ihmiset voivat myös kouluttaa itseään joko työnantajan tuella tai ilman.

| 11. | Jos jäsenvaltio on harkinnut muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon jäsenvaltion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

11.

Jos jäsenvaltio on harkinnut muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon jäsenvaltion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin.

2.3   Tuen kannustava vaikutus ja välttämättömyys

| 12. | Koulutukseen myönnettävän valtiontuen johdosta tuensaajan on muutettava käyttäytymistään tarjoamalla enemmän ja/tai parempaa koulutusta kuin mitä se olisi tarjonnut ilman tukea. Jos suunniteltujen koulutustoimien määrä ei kasva tai niiden laatu parane, tuella ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta. |
| --- | --- |

12.

Koulutukseen myönnettävän valtiontuen johdosta tuensaajan on muutettava käyttäytymistään tarjoamalla enemmän ja/tai parempaa koulutusta kuin mitä se olisi tarjonnut ilman tukea. Jos suunniteltujen koulutustoimien määrä ei kasva tai niiden laatu parane, tuella ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta.

| 13. | Kannustavan vaikutuksen kartoittamiseksi laaditaan niin sanottu kontrafaktuaalinen analyysi, jossa verrataan koulutuksen toteutumista tuen kanssa ja ilman tukea. Useimmat työnantajat pitävät työvoimansa kouluttamista tarpeellisena varmistaakseen yritystensä tehokkaan toiminnan. Ei kuitenkaan voida olettaa, että koulutukseen, etenkään erityiskoulutukseen, tarvitaan aina valtiontukea. |
| --- | --- |

13.

Kannustavan vaikutuksen kartoittamiseksi laaditaan niin sanottu kontrafaktuaalinen analyysi, jossa verrataan koulutuksen toteutumista tuen kanssa ja ilman tukea. Useimmat työnantajat pitävät työvoimansa kouluttamista tarpeellisena varmistaakseen yritystensä tehokkaan toiminnan. Ei kuitenkaan voida olettaa, että koulutukseen, etenkään erityiskoulutukseen, tarvitaan aina valtiontukea.

| 14. | Jäsenvaltioiden olisi osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Ensiksi tuensaajan on toimitettava tukihakemus kyseiselle jäsenvaltiolle ennen koulutushankkeen aloittamista. Toiseksi, jäsenvaltion on osoitettava, että valtiontuki lisää koulutushankkeen laajuutta tai osallistujamäärää tai parantaa sen laatua verrattuna tilanteeseen, jossa tukea ei myönnetä. Tuen avulla tarjottu lisäkoulutus voidaan osoittaa esimerkiksi koulutustuntien tai -kurssien suurempana määränä, suurempana osanottajamääränä, siirtymisenä yrityskohtaisesta koulutuksesta yleiskoulutukseen tai tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien lisääntyneenä osallistumisena koulutukseen. |
| --- | --- |

14.

Jäsenvaltioiden olisi osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Ensiksi tuensaajan on toimitettava tukihakemus kyseiselle jäsenvaltiolle ennen koulutushankkeen aloittamista. Toiseksi, jäsenvaltion on osoitettava, että valtiontuki lisää koulutushankkeen laajuutta tai osallistujamäärää tai parantaa sen laatua verrattuna tilanteeseen, jossa tukea ei myönnetä. Tuen avulla tarjottu lisäkoulutus voidaan osoittaa esimerkiksi koulutustuntien tai -kurssien suurempana määränä, suurempana osanottajamääränä, siirtymisenä yrityskohtaisesta koulutuksesta yleiskoulutukseen tai tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien lisääntyneenä osallistumisena koulutukseen.

| 15. | Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  a) | koulutuksen kustannuksia, budjettia, osanottajia, sisältöä ja aikataulua koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea; |
| --- | --- | --- |

15.

Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

a)

koulutuksen kustannuksia, budjettia, osanottajia, sisältöä ja aikataulua koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea;

| b) | työnantajien oikeudellinen velvoite tarjota tietyntyyppistä koulutusta (esimerkiksi turvallisuuskoulutusta): Jos tällainen velvoite on olemassa, komissio yleensä katsoo, ettei tuella ole kannustavaa vaikutusta; |
| --- | --- |

b)

työnantajien oikeudellinen velvoite tarjota tietyntyyppistä koulutusta (esimerkiksi turvallisuuskoulutusta): Jos tällainen velvoite on olemassa, komissio yleensä katsoo, ettei tuella ole kannustavaa vaikutusta;

| c) | ehdotetun hankkeen luotettavuus, joka voidaan osoittaa esimerkiksi vertaamalla hanketta edellisvuosien koulutusbudjetteihin; |
| --- | --- |

c)

ehdotetun hankkeen luotettavuus, joka voidaan osoittaa esimerkiksi vertaamalla hanketta edellisvuosien koulutusbudjetteihin;

| d) | koulutusohjelman ja tuensaajan liiketoimintojen välinen yhteys: Mitä läheisempi näiden välinen yhteys on, sitä epätodennäköisempi on tuen kannustava vaikutus. Esimerkiksi tietyllä alalla uuden teknologian käyttöönottoon liittyvällä koulutuksella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sillä yritysten on pakko antaa työntekijöilleen tällaista koulutusta. |
| --- | --- |

d)

koulutusohjelman ja tuensaajan liiketoimintojen välinen yhteys: Mitä läheisempi näiden välinen yhteys on, sitä epätodennäköisempi on tuen kannustava vaikutus. Esimerkiksi tietyllä alalla uuden teknologian käyttöönottoon liittyvällä koulutuksella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sillä yritysten on pakko antaa työntekijöilleen tällaista koulutusta.

2.4   Tuen oikeasuhteisuus

| 16. | Jäsenvaltion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.
  Tukikelpoiset kustannukset on laskettava asetuksen (EY) N:o 800/2008 39 artiklan mukaisesti ja ne on rajattava sellaisista koulutustoimista johtuviin kustannuksiin, joita ei olisi toteutettu ilman tukea.
  Jäsenvaltioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tukikelpoisten kustannusten sitä osuutta, jota yritys ei pysty saamaan takaisin (5). Tuki-intensiteetit eivät missään tapauksessa saa koskaan ylittää asetuksen (EY) N:o 800/2008 39 artiklassa säädettyjä tuki-intensiteettejä, ja niitä sovelletaan tukikelpoisiin kustannuksiin (6). |
| --- | --- |

16.

Jäsenvaltion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.

Tukikelpoiset kustannukset on laskettava asetuksen (EY) N:o 800/2008 39 artiklan mukaisesti ja ne on rajattava sellaisista koulutustoimista johtuviin kustannuksiin, joita ei olisi toteutettu ilman tukea.

Jäsenvaltioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tukikelpoisten kustannusten sitä osuutta, jota yritys ei pysty saamaan takaisin (5). Tuki-intensiteetit eivät missään tapauksessa saa koskaan ylittää asetuksen (EY) N:o 800/2008 39 artiklassa säädettyjä tuki-intensiteettejä, ja niitä sovelletaan tukikelpoisiin kustannuksiin (6).

3.   TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET

| 17. | Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta (7). Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista tarjottavan koulutuksen lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa komissio suorittaa perusteellisen kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (8). |
| --- | --- |

17.

Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta (7). Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista tarjottavan koulutuksen lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa komissio suorittaa perusteellisen kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (8).

| 18. | Vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:






  a) | selektiivisyys; |
| --- | --- | --- |

18.

Vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:

a)

selektiivisyys;

| b) | tuen suuruus; |
| --- | --- |

b)

tuen suuruus;

| c) | tuen toistuvuus ja kesto; |
| --- | --- |

c)

tuen toistuvuus ja kesto;

| d) | tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin. |
| --- | --- |

d)

tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin.

| 19. | Esimerkiksi tuetulla koulutusohjelmalla, jolla kannustetaan tietyn jäsenvaltion useimpia yrityksiä lisäämään koulutusta, jotta koulutuksen kokonaismäärä olisi asianmukaisella tasolla, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle koulutuksen lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee (9). Vääristyminen on jopa suurempaa, jos koulutuskustannukset muodostavat suuren osan tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

19.

Esimerkiksi tuetulla koulutusohjelmalla, jolla kannustetaan tietyn jäsenvaltion useimpia yrityksiä lisäämään koulutusta, jotta koulutuksen kokonaismäärä olisi asianmukaisella tasolla, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle koulutuksen lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee (9). Vääristyminen on jopa suurempaa, jos koulutuskustannukset muodostavat suuren osan tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista.

| 20. | Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja komissio kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:






  a) | markkinoiden rakenne; |
| --- | --- | --- |

20.

Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja komissio kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:

a)

markkinoiden rakenne;

| b) | toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet. |
| --- | --- |

b)

toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet.

| 21. | Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (10), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (11) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (12). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (13) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, tällöin kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena. |
| --- | --- |

21.

Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (10), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (11) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (12). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (13) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, tällöin kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena.

| 22. | Toimialan ominaispiirteitä tarkastellessaan komissio kiinnittää huomiota muun muassa siihen, kuinka tärkeää koulutettu työvoima on yritykselle, onko toimialalla ylikapasiteettia ja onko markkinat tuotannonalalla kasvavat, pitkälle kehittyneet vai taantuvat. Lisäksi otetaan huomioon kilpailijoiden koulutukseen soveltamat rahoitusstrategiat (valtiontuki, työntekijät, työnantajat). Esimerkiksi taantuvalle tuotannonalalle myönnettävä koulutustuki lisää kilpailun vääristymisriskiä pitämällä tehottomasti toimivan yrityksen toiminnassa. |
| --- | --- |

22.

Toimialan ominaispiirteitä tarkastellessaan komissio kiinnittää huomiota muun muassa siihen, kuinka tärkeää koulutettu työvoima on yritykselle, onko toimialalla ylikapasiteettia ja onko markkinat tuotannonalalla kasvavat, pitkälle kehittyneet vai taantuvat. Lisäksi otetaan huomioon kilpailijoiden koulutukseen soveltamat rahoitusstrategiat (valtiontuki, työntekijät, työnantajat). Esimerkiksi taantuvalle tuotannonalalle myönnettävä koulutustuki lisää kilpailun vääristymisriskiä pitämällä tehottomasti toimivan yrityksen toiminnassa.

| 23. | Koulutustuki voi tietyissä tapauksissa johtaa kilpailun vääristymiin markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen, vaikutuksen kauppaan sekä koulutusinvestointien syrjäytymisen osalta |
| --- | --- |

23.

Koulutustuki voi tietyissä tapauksissa johtaa kilpailun vääristymiin markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen, vaikutuksen kauppaan sekä koulutusinvestointien syrjäytymisen osalta

Markkinoille tulo ja markkinoilta poistuminen

| 24. | Kilpailukykyisillä markkinoilla yritykset myyvät tuotteita, joista ne saavat voittoa. Koska valtiontuki muuttaa kustannuksia, se vaikuttaa kannattavuuteen ja siten myös yrityksen päätökseen siitä, tarjoaako se tiettyä tuotetta. Esimerkiksi tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten henkilöstön koulutuskustannuksia, pienentävä valtiontuki tekee houkuttelevammaksi yrityksille, joilla muuten olisi heikot kaupalliset näkymät tulla markkinoille tai tuoda markkinoille uusia tuotteita, mistä puolestaan on haittaa tehokkaammin toimivien kilpailijoiden tuotteille. |
| --- | --- |

24.

Kilpailukykyisillä markkinoilla yritykset myyvät tuotteita, joista ne saavat voittoa. Koska valtiontuki muuttaa kustannuksia, se vaikuttaa kannattavuuteen ja siten myös yrityksen päätökseen siitä, tarjoaako se tiettyä tuotetta. Esimerkiksi tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten henkilöstön koulutuskustannuksia, pienentävä valtiontuki tekee houkuttelevammaksi yrityksille, joilla muuten olisi heikot kaupalliset näkymät tulla markkinoille tai tuoda markkinoille uusia tuotteita, mistä puolestaan on haittaa tehokkaammin toimivien kilpailijoiden tuotteille.

| 25. | Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen vetäytyä markkinoilta, joilla se jo toimii. Koulutukseen myönnettävä valtiontuki voi pienentää tappioita ja mahdollistaa tuotteen pitämisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua vetämään tuotteitaan pois markkinoilta. |
| --- | --- |

25.

Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen vetäytyä markkinoilta, joilla se jo toimii. Koulutukseen myönnettävä valtiontuki voi pienentää tappioita ja mahdollistaa tuotteen pitämisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua vetämään tuotteitaan pois markkinoilta.

Vaikutus kauppaan

| 26. | Valtiontuki koulutukseen voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille. |
| --- | --- |

26.

Valtiontuki koulutukseen voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille.

Koulutusinvestointien syrjäyttäminen

| 27. | Markkinoilla selviytyminen ja voittojen maksimointi kannustavat yrityksiä investoimaan henkilöstön koulutukseen. Kilpailijoiden investoinnit koulutukseen vaikuttavat myös siihen, kuinka paljon kukin yritys on halukas investoimaan koulutukseen. Valtion tukemat yritykset saattavat vähentää omien investointiensa määrää. Toisaalta jos tuki kannustaa tuensaajaa investoimaan koulutukseen enemmän, kilpailijat voivat reagoida vähentämällä omia koulutusmenojaan. Jos tuensaajat tai niiden kilpailijat käyttävät saman tavoitteen saavuttamiseen vähemmän rahaa silloin kun tukea on saatavilla kuin tilanteessa ilman tukea, tuki syrjäyttää yritysten yksityisiä investointeja henkilöstön kouluttamiseen. |
| --- | --- |

27.

Markkinoilla selviytyminen ja voittojen maksimointi kannustavat yrityksiä investoimaan henkilöstön koulutukseen. Kilpailijoiden investoinnit koulutukseen vaikuttavat myös siihen, kuinka paljon kukin yritys on halukas investoimaan koulutukseen. Valtion tukemat yritykset saattavat vähentää omien investointiensa määrää. Toisaalta jos tuki kannustaa tuensaajaa investoimaan koulutukseen enemmän, kilpailijat voivat reagoida vähentämällä omia koulutusmenojaan. Jos tuensaajat tai niiden kilpailijat käyttävät saman tavoitteen saavuttamiseen vähemmän rahaa silloin kun tukea on saatavilla kuin tilanteessa ilman tukea, tuki syrjäyttää yritysten yksityisiä investointeja henkilöstön kouluttamiseen.

4.   MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN SEIKKOJEN VÄLINEN TASAPAINO PÄÄTÖKSENTEOSSA

| 28. | Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia komissio arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja. |
| --- | --- |

28.

Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia komissio arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja.

| 29. | Komissio todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä, hyvin kohdennettua ja oikeasuhteista, jotta tietty yritys pystyy lisäämään koulutustoimiaan, ja jos yhteiskunta hyötyy tarjotusta lisäkoulutuksesta tuensaajaa enemmän. |
| --- | --- |

29.

Komissio todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä, hyvin kohdennettua ja oikeasuhteista, jotta tietty yritys pystyy lisäämään koulutustoimiaan, ja jos yhteiskunta hyötyy tarjotusta lisäkoulutuksesta tuensaajaa enemmän.

---

(1)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3. Komissio soveltaa tässä tiedonannossa esitettyjä periaatteita soveltuvin osin mutta vähemmän yksityiskohtaisesti suurelle yritykselle myönnettävään 2 miljoonan euron raja-arvon alittavaan tapauskohtaiseen koulutustukeen.

(2)  Yritykset voivat kuitenkin hyötyä myös yleiskoulutuksen ulkoisvaikutuksista sisällyttämällä työsopimuksiin erityisehdon, joka edellyttää koulutusta saaneen työntekijän pysyvän yrityksessä määrätyn ajan sen jälkeen, kun hän on saanut kyseistä koulutusta.

(3)  Alentuneesti työkykyiset ja epäedullisessa asemassa olevat työntekijät määritellään asetuksen (EY) N:o 800/2008 2 artiklassa.

(4)  Esimerkiksi yhteiskunta antaa enemmän arvoa nuorten ja heikosti koulutettujen työntekijöiden koulutukselle kuin yritykset näiden ryhmien kuvitellun tai todellisen alhaisemman tuottavuuden vuoksi.

(5)  Tämä vastaa sitä osuutta ylimääräisistä koulutuskustannuksista, jota yritys ei pysty saamaan takaisin hyötymällä suoraan työntekijöidensä koulutuksessa hankkimista taidoista.

(6)  Katso myös nykyinen oikeuskäytäntö, esim. C 35/2007, koulutustuki Belgian Gentissä toimivalle Volvo Carsille, Saksan toimenpiteistä DHL:n ja Leipzig/Hallen lentoaseman hyväksi 23 päivänä heinäkuuta 2008 tehty komission päätös 2008/948/EY (EUVL L 346, 23.12.2008, s. 1) ja valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi 4 päivänä huhtikuuta 2007 tehty komission päätös 2007/612/EY (EUVL L 243, 18.9.2007, s. 71).

(7)  Vaikka työmarkkinat toimisivat täydellisesti, työntekijät voivat aina pyytää suurempaa palkkaa saamassaan koulutuksessa hankkimiensa taitojen ansiosta ja hyötyä koulutuksen myönteisistä ulkoisvaikutuksista.

(8)  Tuki voi vaikuttaa useisiin markkinoihin, koska tuen vaikutus ei välttämättä rajoitu niihin markkinoihin, joilla tuensaaja toimii, vaan voi vaikuttaa myös muihin markkinoihin, kuten tuotannontekijämarkkinoihin.

(9)  On kuitenkin syytä huomata, että yhdessä jäsenvaltiossa koko toimialalle myönnettävä koulutustuki voi vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

(10)  Yrityskoko voidaan ilmaista markkinaosuutena sekä liikevaihtona ja/tai työntekijöiden määränä.

(11)  Mitä vähäisempää tuotteiden eriyttäminen on, sitä suurempi vaikutus tuella on kilpailijoiden voittoihin.

(12)  On kuitenkin tärkeää huomata, että joillakin markkinoilla on kilpailua, vaikka niillä toimivia yrityksiä on vähän.

(13)  On kuitenkin syytä huomata, että joskus tuella voidaan auttaa yrityksiä voittamaan markkinoille tulon esteet ja edistää uusien yritysten tuloa markkinoille.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/6

---

Komission tiedonanto – Perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi

2009/C 188/02

1.   JOHDANTO

| 1. | Työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen tavoite. Työttömyys ja erityisesti rakenteellinen työttömyys on yhä merkittävä ongelma eräissä yhteisön osissa, ja tietyillä työntekijäryhmillä on edelleen vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Valtiontuki palkkakustannuksiin, joilla tarkoitetaan tuensaajan todella maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta, koostuu a) bruttopalkasta ennen veroja, b) pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksut, ja c) lasten ja vanhempien hoitokustannuksista (palkkatuki), voi tarjota yrityksille lisäkannustimia työllistää enemmän epäedullisessa asemassa olevia ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä. Tällaisen tuen tavoitteena on edistää kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämistä. |
| --- | --- |

1.

Työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen tavoite. Työttömyys ja erityisesti rakenteellinen työttömyys on yhä merkittävä ongelma eräissä yhteisön osissa, ja tietyillä työntekijäryhmillä on edelleen vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Valtiontuki palkkakustannuksiin, joilla tarkoitetaan tuensaajan todella maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta, koostuu a) bruttopalkasta ennen veroja, b) pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksut, ja c) lasten ja vanhempien hoitokustannuksista (palkkatuki), voi tarjota yrityksille lisäkannustimia työllistää enemmän epäedullisessa asemassa olevia ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä. Tällaisen tuen tavoitteena on edistää kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämistä.

| 2. | Tässä tiedonannossa esitetään ohjeita menetelmistä, joita komissio aikoo soveltaa arvioidessaan palkkatukena myönnettävää valtiontukea, josta pitää ilmoittaa erikseen tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (1) 6 artiklan 1 kohdan h ja i alakohdan mukaisesti. Näillä ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Tässä tiedonannossa esitetään ohjeita menetelmistä, joita komissio aikoo soveltaa arvioidessaan palkkatukena myönnettävää valtiontukea, josta pitää ilmoittaa erikseen tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (1) 6 artiklan 1 kohdan h ja i alakohdan mukaisesti. Näillä ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi.

| 3. | Näitä ohjeita sovelletaan sellaisten työntekijäryhmien työhönottotoimiin, jotka katsotaan asetuksen (EY) N:o 800/2008 2 artiklan 18, 19 ja 20 alakohdassa tarkoitetuiksi epäedullisessa asemassa oleviksi tai alentuneesti työkykyisiksi työntekijöiksi. Näitä ohjeita on sovellettava kaikkiin yksittäisiin toimenpiteisiin, jos epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti on yli 5 miljoonaa EUR vuodessa yritystä kohden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti yli 10 miljoonaa EUR vuodessa yritystä kohden (2). |
| --- | --- |

3.

Näitä ohjeita sovelletaan sellaisten työntekijäryhmien työhönottotoimiin, jotka katsotaan asetuksen (EY) N:o 800/2008 2 artiklan 18, 19 ja 20 alakohdassa tarkoitetuiksi epäedullisessa asemassa oleviksi tai alentuneesti työkykyisiksi työntekijöiksi. Näitä ohjeita on sovellettava kaikkiin yksittäisiin toimenpiteisiin, jos epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti on yli 5 miljoonaa EUR vuodessa yritystä kohden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti yli 10 miljoonaa EUR vuodessa yritystä kohden (2).

| 4. | Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan komissio toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja komissio edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta. |
| --- | --- |

4.

Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan komissio toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja komissio edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta.

2.   TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET

2.1   Yhteisen edun tavoitteen olemassaolo

| 5. | Tiettyjen työntekijäryhmien on erityisen hankala löytää töitä, koska työnantajat pitävät heitä vähemmän tuottavina tai heillä on ennakkoluuloja tällaisia työntekijöitä kohtaan. Tällainen kuviteltu tai todellinen alhaisempi tuottavuus voi johtua viimeaikaisen työkokemuksen puutteesta (esimerkiksi nuoret työntekijät tai pitkäaikaistyöttömät) tai pysyvästä rajoitteesta. Heidän kuvitellun tai todellisen alhaisemman tuottavuuden takia työntekijät jäävät todennäköisesti työmarkkinoiden ulkopuolelle, jollei työnantajille anneta korvausta heidän työllistämisestään. |
| --- | --- |

5.

Tiettyjen työntekijäryhmien on erityisen hankala löytää töitä, koska työnantajat pitävät heitä vähemmän tuottavina tai heillä on ennakkoluuloja tällaisia työntekijöitä kohtaan. Tällainen kuviteltu tai todellinen alhaisempi tuottavuus voi johtua viimeaikaisen työkokemuksen puutteesta (esimerkiksi nuoret työntekijät tai pitkäaikaistyöttömät) tai pysyvästä rajoitteesta. Heidän kuvitellun tai todellisen alhaisemman tuottavuuden takia työntekijät jäävät todennäköisesti työmarkkinoiden ulkopuolelle, jollei työnantajille anneta korvausta heidän työllistämisestään.

| 6. | Yhteiskunnallisesti on suotavaa, että kaikki työntekijäryhmät integroituvat työmarkkinoille. Tämä edellyttää sitä, että tietty osuus kansantulosta voidaan jakaa uudelleen tietyille työntekijäryhmille yhteiskunnan oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi. Valtiontuella voidaan helpottaa epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoille tai niillä pysymistä, sillä valtiontuella katetaan heidän kuvitellusta tai todellisesta alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. |
| --- | --- |

6.

Yhteiskunnallisesti on suotavaa, että kaikki työntekijäryhmät integroituvat työmarkkinoille. Tämä edellyttää sitä, että tietty osuus kansantulosta voidaan jakaa uudelleen tietyille työntekijäryhmille yhteiskunnan oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi. Valtiontuella voidaan helpottaa epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoille tai niillä pysymistä, sillä valtiontuella katetaan heidän kuvitellusta tai todellisesta alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset.

| 7. | Jäsenvaltion olisi osoitettava, että tuki kohdistuu yhteisen edun tavoitteeseen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  a) | toimenpiteen kohteena olevat työntekijäryhmät ja työntekijöiden määrä; |
| --- | --- | --- |

7.

Jäsenvaltion olisi osoitettava, että tuki kohdistuu yhteisen edun tavoitteeseen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

a)

toimenpiteen kohteena olevat työntekijäryhmät ja työntekijöiden määrä;

| b) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työllisyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla ja kyseessä olevassa yrityksessä tai kyseessä olevissa yrityksissä; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työllisyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla ja kyseessä olevassa yrityksessä tai kyseessä olevissa yrityksissä;

| c) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työttömyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työttömyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla;

| d) | alentuneesti työkykyisten ja epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ryhmiin kuuluvat erityisen syrjäytyneessä asemassa olevat alaryhmät. |
| --- | --- |

d)

alentuneesti työkykyisten ja epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ryhmiin kuuluvat erityisen syrjäytyneessä asemassa olevat alaryhmät.

2.2   Valtiontuki tarkoituksenmukaisena välineenä

| 8. | Palkkatukena myönnettävä valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan edistää epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymistä. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää yleisiä toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi työhön kohdistuvan verotuksen ja sosiaalikulujen alentaminen, koulutusinvestointien edistäminen, ohjaus- ja neuvontapalvelujen tarjoaminen, työttömien yleinen avustaminen ja koulutus sekä työlainsäädännön kehittäminen. |
| --- | --- |

8.

Palkkatukena myönnettävä valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan edistää epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymistä. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää yleisiä toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi työhön kohdistuvan verotuksen ja sosiaalikulujen alentaminen, koulutusinvestointien edistäminen, ohjaus- ja neuvontapalvelujen tarjoaminen, työttömien yleinen avustaminen ja koulutus sekä työlainsäädännön kehittäminen.

| 9. | Jos jäsenvaltio on harkinnut muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon jäsenvaltion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

9.

Jos jäsenvaltio on harkinnut muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon jäsenvaltion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin.

2.3   Tuen kannustava vaikutus ja välttämättömyys

| 10. | Tuensaajan on muutettava käyttäytymistään epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen myönnettävän valtiontuen johdosta ja lisättävä yrityksessään työskentelevien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden nettomäärää. Uusia epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä olisi palkattava ainoastaan vasta perustettuihin toimiin tai toimiin, jotka ovat vapautuneet vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi. Irtisanomisen seurauksena vapautuneita toimia ei saa täyttää tuettavilla epäedullisessa asemassa olevilla tai alentuneesti työkykyisillä työntekijöillä. Sen vuoksi valtiontukea ei saa käyttää sellaisten tuettujen työntekijöiden korvaamiseen, joista yritys ei enää saa tukea ja jotka on sen seurauksena irtisanottu. |
| --- | --- |

10.

Tuensaajan on muutettava käyttäytymistään epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen myönnettävän valtiontuen johdosta ja lisättävä yrityksessään työskentelevien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden nettomäärää. Uusia epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä olisi palkattava ainoastaan vasta perustettuihin toimiin tai toimiin, jotka ovat vapautuneet vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi. Irtisanomisen seurauksena vapautuneita toimia ei saa täyttää tuettavilla epäedullisessa asemassa olevilla tai alentuneesti työkykyisillä työntekijöillä. Sen vuoksi valtiontukea ei saa käyttää sellaisten tuettujen työntekijöiden korvaamiseen, joista yritys ei enää saa tukea ja jotka on sen seurauksena irtisanottu.

| 11. | Jäsenvaltioiden on osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Tuensaajan on ensin toimitettava tukihakemus kyseiselle jäsenvaltiolle ennen kohderyhmien työllistämistä. Jäsenvaltion olisi puolestaan osoitettava, että palkkatukea maksetaan epäedullisessa asemassa olevasta tai alentuneesti työkykyisestä työntekijästä sellaiselle yritykselle, joka ei olisi palkannut työntekijää ilman tukea. |
| --- | --- |

11.

Jäsenvaltioiden on osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Tuensaajan on ensin toimitettava tukihakemus kyseiselle jäsenvaltiolle ennen kohderyhmien työllistämistä. Jäsenvaltion olisi puolestaan osoitettava, että palkkatukea maksetaan epäedullisessa asemassa olevasta tai alentuneesti työkykyisestä työntekijästä sellaiselle yritykselle, joka ei olisi palkannut työntekijää ilman tukea.

| 12. | Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  a) | työllistämiskustannuksia ja kohderyhmiin kuuluvia työntekijöitä koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea; |
| --- | --- | --- |

12.

Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

a)

työllistämiskustannuksia ja kohderyhmiin kuuluvia työntekijöitä koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea;

| b) | kyseisen yrityksen nykyisin tai aiemmin saamat palkkatuet: tukikelpoisten työntekijöiden ryhmät ja määrät; |
| --- | --- |

b)

kyseisen yrityksen nykyisin tai aiemmin saamat palkkatuet: tukikelpoisten työntekijöiden ryhmät ja määrät;

| c) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien tuottama vuotuinen liikevaihto. |
| --- | --- |

c)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien tuottama vuotuinen liikevaihto.

2.4   Tuen oikeasuhteisuus

| 13. | Jäsenvaltion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.
  Jäsenvaltioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tuen kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna työntekijäryhmiin, jotka eivät ole epäedullisessa asemassa tai alentuneesti työkykyisiä, työllistämisestä aiheutuviin kustannuksiin (3).
  Tuki-intensiteetti ei missään tapauksessa saa koskaan ylittää asetuksen (EY) N:o 800/2008 40 (4) ja 41 (5) artiklassa säädettyjä tuki-intensiteettejä. Tukikelpoiset kustannukset, joihin tuki-intensiteettejä sovelletaan, on laskettava asetuksen (EY) N:o 800/2008 40 (6) ja 41 (7) artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

Jäsenvaltion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.

Jäsenvaltioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tuen kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna työntekijäryhmiin, jotka eivät ole epäedullisessa asemassa tai alentuneesti työkykyisiä, työllistämisestä aiheutuviin kustannuksiin (3).

Tuki-intensiteetti ei missään tapauksessa saa koskaan ylittää asetuksen (EY) N:o 800/2008 40 (4) ja 41 (5) artiklassa säädettyjä tuki-intensiteettejä. Tukikelpoiset kustannukset, joihin tuki-intensiteettejä sovelletaan, on laskettava asetuksen (EY) N:o 800/2008 40 (6) ja 41 (7) artiklan mukaisesti.

3.   TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET

| 14. | Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti rajallisia ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta. Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden nettomäärän lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa komissio suorittaa kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (8). |
| --- | --- |

14.

Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti rajallisia ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta. Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden nettomäärän lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa komissio suorittaa kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (8).

| 15. | Vääristymien todennäköisyyteen ja suuruuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:






  a) | selektiivisyys; |
| --- | --- | --- |

15.

Vääristymien todennäköisyyteen ja suuruuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:

a)

selektiivisyys;

| b) | tuen suuruus; |
| --- | --- |

b)

tuen suuruus;

| c) | tuen toistuvuus ja kesto; |
| --- | --- |

c)

tuen toistuvuus ja kesto;

| d) | tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin. |
| --- | --- |

d)

tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin.

| 16. | Esimerkiksi järjestelyllä, jolla yrityksiä kannustetaan yleisesti jäsenvaltiossa työllistämään enemmän epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle tapauskohtaisesti annetulla, tiettyihin työntekijäryhmiin kuuluvien työntekijöiden määrän lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee. Vääristyminen on jopa suurempaa, jos työvoimakustannukset muodostavat suuren osuuden tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

16.

Esimerkiksi järjestelyllä, jolla yrityksiä kannustetaan yleisesti jäsenvaltiossa työllistämään enemmän epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle tapauskohtaisesti annetulla, tiettyihin työntekijäryhmiin kuuluvien työntekijöiden määrän lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee. Vääristyminen on jopa suurempaa, jos työvoimakustannukset muodostavat suuren osuuden tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista.

| 17. | Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja komissio kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:






  a) | markkinoiden rakenne; |
| --- | --- | --- |

17.

Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja komissio kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:

a)

markkinoiden rakenne;

| b) | toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet; |
| --- | --- |

b)

toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet;

| c) | kansallisten/alueellisten työmarkkinoiden tilanne. |
| --- | --- |

c)

kansallisten/alueellisten työmarkkinoiden tilanne.

| 18. | Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (9), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (10) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (11). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (12) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, tällöin kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena. Ne saattavat esimerkiksi joutua lykkäämään uuden tuotteen tai teknologian tuomista markkinoille tai luopumaan tästä tai jopa poistumaan kokonaan markkinoilta. |
| --- | --- |

18.

Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (9), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (10) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (11). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (12) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, tällöin kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena. Ne saattavat esimerkiksi joutua lykkäämään uuden tuotteen tai teknologian tuomista markkinoille tai luopumaan tästä tai jopa poistumaan kokonaan markkinoilta.

| 19. | Komissio tarkastelee myös toimialan ominaispiirteitä, kuten onko tuotannonalalla ylikapasiteettia ja onko kyseessä kasvava (13), pitkälle kehittynyt vai taantuva tuotannonala. Esimerkiksi kun tuotannonalalla on ylikapasiteettia tai markkinat ovat pitkälle kehittyneet, kasvaa riski siitä, että tuki laskee niiden yritysten tehokkuutta, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä, ja syrjäyttää niiden tuotantoa. |
| --- | --- |

19.

Komissio tarkastelee myös toimialan ominaispiirteitä, kuten onko tuotannonalalla ylikapasiteettia ja onko kyseessä kasvava (13), pitkälle kehittynyt vai taantuva tuotannonala. Esimerkiksi kun tuotannonalalla on ylikapasiteettia tai markkinat ovat pitkälle kehittyneet, kasvaa riski siitä, että tuki laskee niiden yritysten tehokkuutta, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä, ja syrjäyttää niiden tuotantoa.

| 20. | Lopuksi tarkastelussa otetaan huomioon työmarkkinoiden tilanne eli työttömyys- ja työllisyysasteet, palkkataso ja työlainsäädäntö. |
| --- | --- |

20.

Lopuksi tarkastelussa otetaan huomioon työmarkkinoiden tilanne eli työttömyys- ja työllisyysasteet, palkkataso ja työlainsäädäntö.

| 21. | Palkkatuet voivat tietyissä tapauksissa johtaa seuraavanlaisiin kilpailun vääristymiin, joita tarkastellaan 22–27 kohdassa: |
| --- | --- |

21.

Palkkatuet voivat tietyissä tapauksissa johtaa seuraavanlaisiin kilpailun vääristymiin, joita tarkastellaan 22–27 kohdassa:

Korvaus- ja siirtymävaikutus

| 22. | Korvausvaikutus liittyy tilanteeseen, jossa tietylle työntekijäryhmälle annetut työpaikat korvaavat muiden työntekijäryhmien työpaikat. Tiettyyn työntekijöiden alaryhmään kohdistettu palkkatuki jakaa työvoiman tuettuihin työntekijöihin ja muihin työntekijöihin ja voi kannustaa yrityksiä korvaamaan muut työntekijät tuetuilla työntekijöillä. Syynä tähän on se, että tuetuista ja muista työntekijöistä aiheutuvat suhteelliset palkkakustannukset muuttuvat (14). |
| --- | --- |

22.

Korvausvaikutus liittyy tilanteeseen, jossa tietylle työntekijäryhmälle annetut työpaikat korvaavat muiden työntekijäryhmien työpaikat. Tiettyyn työntekijöiden alaryhmään kohdistettu palkkatuki jakaa työvoiman tuettuihin työntekijöihin ja muihin työntekijöihin ja voi kannustaa yrityksiä korvaamaan muut työntekijät tuetuilla työntekijöillä. Syynä tähän on se, että tuetuista ja muista työntekijöistä aiheutuvat suhteelliset palkkakustannukset muuttuvat (14).

| 23. | Koska tuettuja työntekijöitä työllistävät yritykset kilpailevat samoilla tavara- ja palvelumarkkinoilla kuin yritykset, jotka eivät työllistä tuettuja työntekijöitä, palkkatuet saattavat vaikuttaa työpaikkojen vähentymiseen muilla talouden aloilla. Näin käy silloin, kun tuettuja työntekijöitä työllistävän yrityksen tuotanto kasvaa ja syrjäyttää niiden yritysten tuotantoa, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä. Näin ollen tuki syrjäyttää muuta työvoimaa. |
| --- | --- |

23.

Koska tuettuja työntekijöitä työllistävät yritykset kilpailevat samoilla tavara- ja palvelumarkkinoilla kuin yritykset, jotka eivät työllistä tuettuja työntekijöitä, palkkatuet saattavat vaikuttaa työpaikkojen vähentymiseen muilla talouden aloilla. Näin käy silloin, kun tuettuja työntekijöitä työllistävän yrityksen tuotanto kasvaa ja syrjäyttää niiden yritysten tuotantoa, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä. Näin ollen tuki syrjäyttää muuta työvoimaa.

Markkinoille tulo ja markkinoilta poistuminen

| 24. | Työvoimakustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää, että tuella olisi myönteinen vaikutus työllisyyteen ja ettei sillä pelkästään mahdollisteta sellaisten kustannusten alentamista, joista yritykset muuten vastaisivat. Esimerkiksi palkkatuet, jotka pienentävät tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten työvoimakustannuksia, tekevät markkinoille tulosta houkuttelevampaa, ja niiden ansiosta yritykset, joilla on heikot kaupalliset näkymät, voivat tulla markkinoille tai tuoda niille uusia tuotteita. Tämä puolestaan haittaa tehokkaammin toimivia kilpailijoita. |
| --- | --- |

24.

Työvoimakustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää, että tuella olisi myönteinen vaikutus työllisyyteen ja ettei sillä pelkästään mahdollisteta sellaisten kustannusten alentamista, joista yritykset muuten vastaisivat. Esimerkiksi palkkatuet, jotka pienentävät tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten työvoimakustannuksia, tekevät markkinoille tulosta houkuttelevampaa, ja niiden ansiosta yritykset, joilla on heikot kaupalliset näkymät, voivat tulla markkinoille tai tuoda niille uusia tuotteita. Tämä puolestaan haittaa tehokkaammin toimivia kilpailijoita.

| 25. | Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen poistua markkinoilta, joilla se ennestään toimii. Palkkatuet voivat pienentää tappioita ja mahdollistaa yrityksen pysymisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua poistumaan markkinoilta. |
| --- | --- |

25.

Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen poistua markkinoilta, joilla se ennestään toimii. Palkkatuet voivat pienentää tappioita ja mahdollistaa yrityksen pysymisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua poistumaan markkinoilta.

Investointikannustimet

| 26. | Markkinoilla, joilla myönnetään palkkatukia, yritysten kilpailua rajoitetaan ja palkkatuet voivat pienentää yritysten investointeja ja vähentää pyrkimyksiä kasvattaa tehokkuutta ja lisätä innovointia. Voi olla, että tuensaajat viivyttelevät uusien, vähemmän työvoimaa vaativien teknologioiden käyttöönotossa, koska työvoima- ja teknologiavaltaisten tuotantomenetelmien suhteelliset kustannukset muuttuvat. Kilpailevia tai täydentäviä tuotteita valmistavat kilpailijat voivat myös vähentää tai viivyttää investointejaan. Tämän seurauksena tuotannonalan kokonaisinvestoinnit supistuvat. |
| --- | --- |

26.

Markkinoilla, joilla myönnetään palkkatukia, yritysten kilpailua rajoitetaan ja palkkatuet voivat pienentää yritysten investointeja ja vähentää pyrkimyksiä kasvattaa tehokkuutta ja lisätä innovointia. Voi olla, että tuensaajat viivyttelevät uusien, vähemmän työvoimaa vaativien teknologioiden käyttöönotossa, koska työvoima- ja teknologiavaltaisten tuotantomenetelmien suhteelliset kustannukset muuttuvat. Kilpailevia tai täydentäviä tuotteita valmistavat kilpailijat voivat myös vähentää tai viivyttää investointejaan. Tämän seurauksena tuotannonalan kokonaisinvestoinnit supistuvat.

Vaikutus kauppaan

| 27. | Palkkatuki tietyllä alueella voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille. |
| --- | --- |

27.

Palkkatuki tietyllä alueella voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille.

4.   MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN SEIKKOJEN VÄLINEN TASAPAINO PÄÄTÖKSENTEOSSA

| 28. | Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia komissio arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja. |
| --- | --- |

28.

Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia komissio arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja.

| 29. | Komissio todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä ja hyvin kohdennettu tuen tavoitteen saavuttamiseksi ja jos sillä pelkästään rajoitutaan kompensoimaan toimenpiteeseen kuuluvien työntekijäryhmien alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset. |
| --- | --- |

29.

Komissio todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä ja hyvin kohdennettu tuen tavoitteen saavuttamiseksi ja jos sillä pelkästään rajoitutaan kompensoimaan toimenpiteeseen kuuluvien työntekijäryhmien alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset.

---

(1)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

(2)  Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten ja sosiaalisille yrityksille aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamiseen sovellettavia yksittäisiä toimenpiteitä, joihin myönnettävän tuen avustusekvivalentti on yli 10 miljoonaa EUR vuodessa yritystä kohden, arvioidaan niiden erityisluonteen vuoksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan perusteella. Komissio soveltaa näissä ohjeissa esitettyjä periaatteita soveltuvin osin mutta vähemmän yksityiskohtaisesti epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitettuun alle 5 miljoonan EUR tapauskohtaiseen tukeen ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitettuun alle 10 miljoonan EUR tapauskohtaiseen tukeen, jota annetaan suurille yrityksille.

(3)  Ylimääräisissä nettokustannuksissa otetaan huomioon kustannukset, jotka vastaavat kohderyhmiin kuuluvien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä (heidän alhaisemman tuottavuutensa takia) aiheutuvia kustannuksia, ja hyödyt, joita tuensaajalle koituu työllistämisestä (esimerkiksi parantuneen yrityskuvan ansiosta).

(4)  Tuki-intensiteetti epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden osalta ei saa ylittää 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

(5)  Tuki-intensiteetti alentuneesti työkykyisten työntekijöiden osalta ei saa ylittää 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

(6)  Epäedullisessa asemassa olevan työntekijän osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset enintään työhönottoa seuraavan 12 kuukauden jakson ajalta. Jos kyse on kuitenkin erityisen epäedullisessa asemassa olevasta työntekijästä, niin tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset enintään työhönottoa seuraavan 24 kuukauden jakson ajalta.

(7)  Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen liittyviä tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset miltä tahansa ajalta, jonka aikana alentuneesti työkykyinen työntekijä työllistetään.

(8)  Tuki voi vaikuttaa useisiin markkinoihin, koska tuen vaikutus ei välttämättä rajoitu niihin markkinoihin, joilla tuensaaja toimii, vaan voi vaikuttaa myös muihin markkinoihin, kuten tuotannontekijämarkkinoihin.

(9)  Yrityskoko voidaan ilmaista markkinaosuutena sekä liikevaihtona ja/tai työntekijöiden määränä.

(10)  Mitä vähäisempää tuotteiden eriyttäminen on, sitä suurempi vaikutus tuella on kilpailijoiden voittoihin.

(11)  On kuitenkin tärkeää huomata, että joillakin markkinoilla on kilpailua, vaikka niillä toimivia yrityksiä on vähän.

(12)  On kuitenkin syytä huomata, että joskus tuella voidaan auttaa yrityksiä voittamaan markkinoille tulon esteet ja edistää uusien yritysten tuloa markkinoille.

(13)  Jos markkinat ovat kasvavat, tuella on yleensä vähäisempi vaikutus kilpailijoihin.

(14)  Korvausvaikutus riippuu sekä tuetun että muun työvoiman kysynnän joustavuudesta.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/11

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 188/03

| Päätöksen tekopäivä | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 456/08 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | Alle regio’s |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat) |
| Oikeusperusta | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)
  De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4). |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | T&K&I-tuki, ympäristötuki |
| Tuen muoto | Suora avustus, valtion luotto ja valtion täytetakaus |
| Talousarvio | 750 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | Kuusi vuotta (komission hyväksynnästä) |
| Toimiala | Liikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Minister van Verkeer en Waterstaat |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Päätöksen tekopäivä

20.5.2009

Valtion tuen viitenumero

N 456/08

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

Alle regio’s

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

Oikeusperusta

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4).

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

T&K&I-tuki, ympäristötuki

Tuen muoto

Suora avustus, valtion luotto ja valtion täytetakaus

Talousarvio

750 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

Kuusi vuotta (komission hyväksynnästä)

Toimiala

Liikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Minister van Verkeer en Waterstaat

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/12

---

Euron kurssi (1)

10. elokuuta 2009

2009/C 188/04

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4202 |
| JPY | Japanin jeniä | 138,01 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4450 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85355 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2129 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5345 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,6940 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,678 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 269,31 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7006 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1154 |
| RON | Romanian leuta | 4,2095 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0929 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6895 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5361 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,0070 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0985 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0468 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 742,67 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,4031 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,7062 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3269 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 103,40 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9771 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,729 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 45,0035 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,322 |
| BRL | Brasilian realia | 2,5813 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,3135 |
| INR | Intian rupiaa | 67,9000 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4202

JPY

Japanin jeniä

138,01

DKK

Tanskan kruunua

7,4450

GBP

Englannin puntaa

0,85355

SEK

Ruotsin kruunua

10,2129

CHF

Sveitsin frangia

1,5345

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,6940

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,678

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

269,31

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7006

PLN

Puolan zlotya

4,1154

RON

Romanian leuta

4,2095

TRY

Turkin liiraa

2,0929

AUD

Australian dollaria

1,6895

CAD

Kanadan dollaria

1,5361

HKD

Hongkongin dollaria

11,0070

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0985

SGD

Singaporin dollaria

2,0468

KRW

Etelä-Korean wonia

1 742,67

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,4031

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,7062

HRK

Kroatian kunaa

7,3269

IDR

Indonesian rupiaa

14 103,40

MYR

Malesian ringgitiä

4,9771

PHP

Filippiinien pesoa

67,729

RUB

Venäjän ruplaa

45,0035

THB

Thaimaan bahtia

48,322

BRL

Brasilian realia

2,5813

MXN

Meksikon pesoa

18,3135

INR

Intian rupiaa

67,9000

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/13

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 7. maaliskuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta, joka koskee asiaa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut (2)

Esittelijä: Italia

2009/C 188/05

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä ja siitä, että niille pitäisi määrätä sakkoja. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission kanssa päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä ja siitä, että niille pitäisi määrätä sakkoja.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on Euroopan komission kanssa samaa mieltä sakkojen perusmääristä sekä niiden vahvistamista koskevista komission perusteluista. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on Euroopan komission kanssa samaa mieltä sakkojen perusmääristä sekä niiden vahvistamista koskevista komission perusteluista.

| 3. | Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission arvioon siitä, ettei asiassa ole lieventäviä tai raskauttavia seikkoja. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea yhtyy Euroopan komission arvioon siitä, ettei asiassa ole lieventäviä tai raskauttavia seikkoja.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakoista vapauttamisesta tai sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon soveltamisesta. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakoista vapauttamisesta tai sakkojen lieventämisestä vuonna 2002 annetun tiedonannon soveltamisesta.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä vuonna 2002 annetun tiedonannon mukaisesti myönnetystä sakon lieventämisestä. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä vuonna 2002 annetun tiedonannon mukaisesti myönnetystä sakon lieventämisestä.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei ole perusteita lieventää sakkoja sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen 35 kohdan mukaisesti viiden yrityksen pyytämällä tavalla. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei ole perusteita lieventää sakkoja sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen 35 kohdan mukaisesti viiden yrityksen pyytämällä tavalla.

| 7. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhdelle yritykselle myönnetään sakkojen lievennys yrityksen maksukyvyttömyyden ja muiden sen erityistilannetta koskevien seikkojen perusteella, sekä lievennyksen määrästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhdelle yritykselle myönnetään sakkojen lievennys yrityksen maksukyvyttömyyden ja muiden sen erityistilannetta koskevien seikkojen perusteella, sekä lievennyksen määrästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 8. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakkojen lopullisista määristä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakkojen lopullisista määristä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 9. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/14

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti – EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 188/06

Päätösluonnoksen perusteella voidaan todeta seuraavaa:

JOHDANTO

Komissio päätti elokuun 2003 loppupuolella tehdä syyskuussa 2003 tarkastuksia Belgiassa yritysten Allied Arthur Pierre, Interdean, Transworld ja Ziegler tiloissa. Allied Arthur Pierre haki tarkastusten jälkeen sakoista vapauttamista, tai jos se ei olisi mahdollista, sakkojen lieventämistä vuonna 2002 sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun komission tiedonannon nojalla. Vapauttaminen ei ollut mahdollista, sillä komissio oli jo tehnyt kohdennetun tarkastuksen ja saanut todisteita kartellista. Komissio aikoi kuitenkin [*] (1) perusteella myöntää yritykselle Allied Arthur Pierre 30–50 prosentin lievennyksen sakoista.

Komissio lähetti helmi-, syys- ja lokakuussa 2005 sekä heinä- ja lokakuussa 2007 kyseisille yrityksille sekä niiden kilpailijoille ja Belgian muuttoyritysten toimialajärjestölle neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklassa tarkoitetun tiedonsaantipyynnön.

Komissio teki alustavan päätelmän, että osapuolet, joille päätösluonnos on osoitettu, olivat osallistuneet Belgiassa kansainvälisten muuttopalveluiden kartelliin, jossa yritykset vahvistivat hintoja, jakoivat asiakkaita ja manipuloivat tarjousten jättämismenettelyä ja rikkoivat näin Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 81 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa. Kartellijärjestelyn kesto oli 19 vuotta, vähintään vuodesta 1984 vuoteen 2003.

Väitetiedoksianto ja vastausaika

Seuraaville 32 yritykselle lähetettiin väitetiedoksianto 19. lokakuuta 2006: Allied Arthur Pierre NV, North American International Holding Corporation, North American Van Lines Inc.; Sirva Inc.; Exel International Holdings (Belgium) NV; Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV, Exel International Holdings Limited, Exel Investments Limited, Realcause Limited, Amcrisp Limited, Interdean AG, Interdean Group Limited, Interdean Holding BV, Interdean International Limited, Interdean NV, Interdean SA, Iriben Limited, Rondspant BV, Team Relocations NV, Team Relocations Limited, Trans Euro Limited, Amertranseuro International Holdings Limited, [*], Mozer Moving International SPRL, Gosselin World Wide Moving NV, Stichting Administratiekantoor Portielje, Compas International Movers NV, Transworld International NV, Putters International NV, Verhuizingen Coppens NV ja Ziegler SA.

Yhtiöt vastaanottivat väitetiedoksiannon 20. ja 23. lokakuuta 2006 välisenä aikana ja niillä oli kaksi kuukautta aikaa toimittaa vastauksensa. Lisää vastaamisaikaa annettiin perustellusta pyynnöstä yritykselle Coppens 15. päivään tammikuuta 2007, yritykselle Gosselin 22. päivään tammikuuta 2007 sekä yrityksille Stichting ja Interdean 22. päivään tammikuuta 2007. Kaikki osapuolet vastasivat asetetussa määräajassa.

Asiakirjoihin tutustuminen

Osapuolet pääsivät tutustumaan asiakirjoihin, joista koottu dvd lähetettiin niille pyynnöstä. Muihin kokonaisuuteen kuuluviin asiakirjoihin oli mahdollista tutustua komission tiloissa, ja 28 yritystä käytti hyväkseen tätä tilaisuutta. Ainoastaan Ziegler esitti kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle asiakirja-aineistoon tutustumista koskevia seikkoja. Se teki kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle kirjallisen pyynnön saada tutustua vastauksiin, joita muut osapuolet olivat antaneet väitetiedoksiantoon. Neuvonantaja kielsi tämän, sillä se katsoi, etteivät väitetiedoksiannon toimittamisen jälkeen saadut tiedot kuulu tutkimusasiakirjoihin eivätkä ne siten ole käytettävissä. Osapuolilla on oikeus tutustua muiden osapuolten väitetiedoksiantoon antamiin vastauksiin ainoastaan, jos niihin sisältyvät tiedot ovat syyllisyyden osoittavia ja komissio pitää niitä lopullisen päätöksen perusteina, tai jos ne ovat vapauttavia. (2)

Suullinen kuuleminen

Suullinen kuuleminen järjestettiin 22. maaliskuuta 2007. Kaikki osapuolet tai niiden edustajat osallistuivat kuulemiseen lukuun ottamatta Exel-ryhmää (yrityksen Allied Arthur Pierre emoyritykset), ja yrityksiä [*], Mozer, Putters, Gosselin ja Stichting.

Asiaseikkoja koskeva kirje

Kuulemisen jälkeen [*] todisteet [*]. Komissio katsoi, että nämä lisätodisteet tukivat väitetiedoksiannossa esitettyjä perusteita. Tämän vuoksi kaikille osapuolille lähetettiin 23. elokuuta 2007 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa esitettiin todisteiden luonne ja selvitettiin, miten komissio aikoi käyttää niitä päätösluonnoksessa. Samalla lähetettiin CD-ROM, joka sisälsi todisteita koskevat lisäsivut. Osapuolille annettiin kaksi viikkoa aikaa vastata asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen.

Uusien todisteiden perusteella ei tehty täydentäviä tai uusia väitteitä osapuolia vastaan, mutta ne vahvistivat ja tukivat komission tutkimusasiakirjoihin jo sisältyviä todisteita.

PÄÄTÖSLUONNOS

[*] Kahden yrityksen rikkomisen kesto on ilmoitettu päätösluonnoksessa lyhyemmäksi kuin väitetiedoksiannossa.

Komission päätösluonnos sisältää vain sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä.

Katson, että tässä asiassa on noudatettu asianosaisten kuulluksi tulemista koskevia oikeuksia.

Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Tästä asiakirjasta on poistettu joitakin kohtia luottamuksellisten tietojen jättämiseksi julkaisematta; poistetut kohdat ovat hakasulkeiden sisällä, ja ne on merkitty tähdellä.

1

(2)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-43/02, Jungbunzlauer v. komissio, 27.9.2006 antama tuomio.

2

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/16

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008,

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä

(Asia COMP/38.543 – Kansainväliset muuttopalvelut)

(Ainoastaan englannin-, ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 188/07

I   JOHDANTO

| 1. | Komissio teki 11 päivänä maaliskuuta 2008 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 30 artiklan säännösten mukaisesti komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön sekä määrätyt seuraamukset. |
| --- | --- |

1.

Komissio teki 11 päivänä maaliskuuta 2008 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 30 artiklan säännösten mukaisesti komissio julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön sekä määrätyt seuraamukset.

II   ASIAN KUVAUS

1.   Menettely

| 2. | Asia aloitettiin viran puolesta Belgiassa 16. ja 17. syyskuuta 2003 yrityksissä Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Transworld International NV sekä 16. – 18. syyskuuta 2003 yrityksessä Ziegler SA tehtyjen tarkastusten perusteella. Tarkastuksissa löydettiin useita kirjallisia todisteita hintojen vahvistamisesta sekä useita muita asiakirjoja todisteiksi välillisestä hintojen vahvistamisesta palkkioiden muodossa, tarjousten jättämismenettelyn manipuloinnista ja asiakkaiden jakamisesta. Todisteet osoittivat, että yhdeksän yritystä oli sopinut kartellista, joka toimi lokakuusta 1984 aina 1990-luvun alkupuolelle ja huhtikuusta 1997 syyskuuhun 2003. |
| --- | --- |

2.

Asia aloitettiin viran puolesta Belgiassa 16. ja 17. syyskuuta 2003 yrityksissä Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Transworld International NV sekä 16. – 18. syyskuuta 2003 yrityksessä Ziegler SA tehtyjen tarkastusten perusteella. Tarkastuksissa löydettiin useita kirjallisia todisteita hintojen vahvistamisesta sekä useita muita asiakirjoja todisteiksi välillisestä hintojen vahvistamisesta palkkioiden muodossa, tarjousten jättämismenettelyn manipuloinnista ja asiakkaiden jakamisesta. Todisteet osoittivat, että yhdeksän yritystä oli sopinut kartellista, joka toimi lokakuusta 1984 aina 1990-luvun alkupuolelle ja huhtikuusta 1997 syyskuuhun 2003.

| 3. | Väitetiedoksianto annettiin 18. lokakuuta 2006 ja toimitettiin 32 osapuolelle, joita se koski, 20. – 23. lokakuuta 2006. |
| --- | --- |

3.

Väitetiedoksianto annettiin 18. lokakuuta 2006 ja toimitettiin 32 osapuolelle, joita se koski, 20. – 23. lokakuuta 2006.

| 4. | Suullinen kuuleminen järjestettiin 22. maaliskuuta 2007. |
| --- | --- |

4.

Suullinen kuuleminen järjestettiin 22. maaliskuuta 2007.

| 5. | Kaikille osapuolille lähetettiin 23. elokuuta 2007 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa todettiin, että komissio aikoi käyttää todisteita yrityksiä Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Ziegler SA vastaan. |
| --- | --- |

5.

Kaikille osapuolille lähetettiin 23. elokuuta 2007 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa todettiin, että komissio aikoi käyttää todisteita yrityksiä Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Ziegler SA vastaan.

| 6. | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi myönteisen lausunnon 18. helmikuuta ja 7. maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

6.

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi myönteisen lausunnon 18. helmikuuta ja 7. maaliskuuta 2008.

2.   Yhteenveto rikkomisesta

| 7. | Kartelli toimi kansainvälisten muuttopalvelujen alalla Belgiassa. Nämä palvelut kattavat sekä luonnollisten henkilöiden (yksityishenkilöiden taikka yritysten tai julkisten laitosten työntekijöiden) tavaroiden muutot että yritysten tai julkisten laitosten tavaroiden muutot. Näitä kansainvälisiä muuttoja tehdään Belgiasta muihin maihin ja päin vastoin. Belgia on siis muuton lähtö- tai kohdepaikka. |
| --- | --- |

7.

Kartelli toimi kansainvälisten muuttopalvelujen alalla Belgiassa. Nämä palvelut kattavat sekä luonnollisten henkilöiden (yksityishenkilöiden taikka yritysten tai julkisten laitosten työntekijöiden) tavaroiden muutot että yritysten tai julkisten laitosten tavaroiden muutot. Näitä kansainvälisiä muuttoja tehdään Belgiasta muihin maihin ja päin vastoin. Belgia on siis muuton lähtö- tai kohdepaikka.

| 8. | Päätöksen mukaan kymmenen yritystä eli Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV ja Ziegler SA muodostivat kansainvälisten muuttopalveluiden alalla kartellin, joka vahvisti hinnat ja jakoi markkinat keskenään. Kartelli toimi 4. päivästä lokakuuta 198410. päivään syyskuuta 2003. Yritykset sopivat keskenään hinnoista, jakoivat muuttosopimukset manipuloimalla tarjouksia fiktiivisin peitetarjouksin ja käyttivät palkkioihin perustuvaa korvausjärjestelmää. Palkkiot piilotettiin lopulliseen hintaan, joka tuli kuluttajan maksettavaksi Yksittäisten yritysten kartelliin osallistumisen kesto vaihtelee kolmesta kuukaudesta yli 18 vuoteen. |
| --- | --- |

8.

Päätöksen mukaan kymmenen yritystä eli Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV ja Ziegler SA muodostivat kansainvälisten muuttopalveluiden alalla kartellin, joka vahvisti hinnat ja jakoi markkinat keskenään. Kartelli toimi 4. päivästä lokakuuta 198410. päivään syyskuuta 2003. Yritykset sopivat keskenään hinnoista, jakoivat muuttosopimukset manipuloimalla tarjouksia fiktiivisin peitetarjouksin ja käyttivät palkkioihin perustuvaa korvausjärjestelmää. Palkkiot piilotettiin lopulliseen hintaan, joka tuli kuluttajan maksettavaksi Yksittäisten yritysten kartelliin osallistumisen kesto vaihtelee kolmesta kuukaudesta yli 18 vuoteen.

3.   Tahot, joille päätös on osoitettu

| 9. | Päätös on osoitettu 31 oikeushenkilölle, jotka on lueteltu sen 21 kohdassa ja jotka kuuluvat kymmeneen kartelliin osallistuneeseen yritykseen tai ovat vastuussa tällaisesta osallistumisesta. |
| --- | --- |

9.

Päätös on osoitettu 31 oikeushenkilölle, jotka on lueteltu sen 21 kohdassa ja jotka kuuluvat kymmeneen kartelliin osallistuneeseen yritykseen tai ovat vastuussa tällaisesta osallistumisesta.

| 10. | Emoyritysten vastuu kartelliin osallistuneista tytäryrityksistä perustuu siihen, että ne kuuluvat samaan perustamissopimuksen 81 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitettuun yritykseen. Tytäryritysten pääoma on suoraan tai välillisesti 100-prosenttisesti (tai miltei 100-prosenttisesti) emoyrityksen hallussa. Näin ollen on oletettava, että emoyrityksellä on ollut ratkaiseva vaikutusvalta tytäryritystensä kaupallisiin toimintatapoihin. Päätöksessä todetaan, että yksikään emoyrityksistä ei ole kumonnut tätä olettamusta. |
| --- | --- |

10.

Emoyritysten vastuu kartelliin osallistuneista tytäryrityksistä perustuu siihen, että ne kuuluvat samaan perustamissopimuksen 81 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitettuun yritykseen. Tytäryritysten pääoma on suoraan tai välillisesti 100-prosenttisesti (tai miltei 100-prosenttisesti) emoyrityksen hallussa. Näin ollen on oletettava, että emoyrityksellä on ollut ratkaiseva vaikutusvalta tytäryritystensä kaupallisiin toimintatapoihin. Päätöksessä todetaan, että yksikään emoyrityksistä ei ole kumonnut tätä olettamusta.

4.   Korjaustoimenpiteet

| 11. | Sakon perusmäärä määräytyy seuraavasti: määritetään asianomaisen palvelun myyntiarvon osa, jäljempänä ’muuttuva osuus’, kunkin yrityksen asianomaisella maantieteellisellä alueella viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen, tekemän rikkomisen vakavuuden perusteella. Tämä muuttuva osa kerrotaan niiden vuosien lukumäärällä, joina yritys on osallistunut rikkomiseen, ja siihen lisätään lisämäärä, jäljempänä ’osallistumismaksu’, joka lasketaan myös osuutena myyntiarvosta. Sakon tarkoituksena on estää yrityksiä osallistumasta hinnan vahvistamista, markkinoiden jakamista ja tuotannon rajoittamista koskeviin horisontaalisiin sopimuksiin. (2) |
| --- | --- |

11.

Sakon perusmäärä määräytyy seuraavasti: määritetään asianomaisen palvelun myyntiarvon osa, jäljempänä ’muuttuva osuus’, kunkin yrityksen asianomaisella maantieteellisellä alueella viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen, tekemän rikkomisen vakavuuden perusteella. Tämä muuttuva osa kerrotaan niiden vuosien lukumäärällä, joina yritys on osallistunut rikkomiseen, ja siihen lisätään lisämäärä, jäljempänä ’osallistumismaksu’, joka lasketaan myös osuutena myyntiarvosta. Sakon tarkoituksena on estää yrityksiä osallistumasta hinnan vahvistamista, markkinoiden jakamista ja tuotannon rajoittamista koskeviin horisontaalisiin sopimuksiin. (2)

| 12. | Tässä asiassa osuuksien määrittämiseksi huomioon otettavat tekijät perustuvat rikkomisen luonteeseen (hintojen vahvistaminen, markkinoiden jakaminen ja tarjousten jättämismenettelyn manipulointi). Päätöksessä sovellettava muuttuva osuus on 17 prosenttia ja osallistumismaksu 17 prosenttia. |
| --- | --- |

12.

Tässä asiassa osuuksien määrittämiseksi huomioon otettavat tekijät perustuvat rikkomisen luonteeseen (hintojen vahvistaminen, markkinoiden jakaminen ja tarjousten jättämismenettelyn manipulointi). Päätöksessä sovellettava muuttuva osuus on 17 prosenttia ja osallistumismaksu 17 prosenttia.

| 13. | Muuttuva osuus kerrotaan kunkin yrityksen osalta niiden vuosien lukumäärällä, joina yritys on osallistunut rikkomiseen; tässä asiassa kyseinen lukumäärä on 0,5–19. |
| --- | --- |

13.

Muuttuva osuus kerrotaan kunkin yrityksen osalta niiden vuosien lukumäärällä, joina yritys on osallistunut rikkomiseen; tässä asiassa kyseinen lukumäärä on 0,5–19.

| 14. | Asiassa ei ole huomioon otettavia raskauttavia seikkoja. |
| --- | --- |

14.

Asiassa ei ole huomioon otettavia raskauttavia seikkoja.

| 15. | Eräät osapuolet ovat pyytäneet, että huomioon otettaisiin erilaisia lieventäviä seikkoja, joita ovat rajallinen osallistuminen rikkomiseen, todellinen yhteistyö komission kanssa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon soveltamisalan ulkopuolella sekä se, että viranomaiset olisivat hyväksyneet kilpailun vastaisen toiminnan tai jopa kannustaneet siihen. Päätöksessä hylätään kaikki nämä väitteet. |
| --- | --- |

15.

Eräät osapuolet ovat pyytäneet, että huomioon otettaisiin erilaisia lieventäviä seikkoja, joita ovat rajallinen osallistuminen rikkomiseen, todellinen yhteistyö komission kanssa sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon soveltamisalan ulkopuolella sekä se, että viranomaiset olisivat hyväksyneet kilpailun vastaisen toiminnan tai jopa kannustaneet siihen. Päätöksessä hylätään kaikki nämä väitteet.

| 16. | Sakko voi olla enintään kymmenen prosenttia yrityksen edellisen tilikauden liikevaihdosta (ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

16.

Sakko voi olla enintään kymmenen prosenttia yrityksen edellisen tilikauden liikevaihdosta (ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohta).

| 17. | Päätöksessä myönnetään yritykselle Allied Arthur Pierre NV 50 prosentin lievennys sakosta. Tässä lievennyksessä otetaan huomioon yrityksen toimittamien todisteiden merkittävä lisäarvo. |
| --- | --- |

17.

Päätöksessä myönnetään yritykselle Allied Arthur Pierre NV 50 prosentin lievennys sakosta. Tässä lievennyksessä otetaan huomioon yrityksen toimittamien todisteiden merkittävä lisäarvo.

| 18. | Päätöksessä todetaan, että sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan viimeisen kohdan nojalla Allied Arthur Pierre NV ei saa sakkoa huhtikuuta 1997 edeltävältä ajalta. |
| --- | --- |

18.

Päätöksessä todetaan, että sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon 23 kohdan viimeisen kohdan nojalla Allied Arthur Pierre NV ei saa sakkoa huhtikuuta 1997 edeltävältä ajalta.

| 19. | Viisi yritystä on pyytänyt sakon lievennystä suuntaviivojen 35 kohdassa tarkoitetun maksukyvyttömyyden perusteella. Päätöksen mukaan nämä pyynnöt on hylättävä. |
| --- | --- |

19.

Viisi yritystä on pyytänyt sakon lievennystä suuntaviivojen 35 kohdassa tarkoitetun maksukyvyttömyyden perusteella. Päätöksen mukaan nämä pyynnöt on hylättävä.

| 20. | Komissio ottaa tässä asiassa huomioon erityiset olosuhteet, jotka koskevat yrityksen Interdean NV ja sen emoyritysten yksittäistä tilannetta. Päätöksessä myönnetään tämän vuoksi yritykselle Interdean NV 70 prosentin lievennys sakoista. |
| --- | --- |

20.

Komissio ottaa tässä asiassa huomioon erityiset olosuhteet, jotka koskevat yrityksen Interdean NV ja sen emoyritysten yksittäistä tilannetta. Päätöksessä myönnetään tämän vuoksi yritykselle Interdean NV 70 prosentin lievennys sakoista.

III   PÄÄTÖS

| 21. | Päätös on osoitettu 31 oikeushenkilölle kymmenessä yrityksessä, jotka ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa vahvistamalla kansainvälisten muuttojen hintoja Belgiassa suoraan ja välillisesti, jakamalla osan markkinoista ja manipuloimalla tarjousten jättämismenettelyä seuraavassa ilmoitettuina aikoina:






  a) | Allied Arthur Pierre NV 4. lokakuuta 1984 – 9. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti seuraavien yritysten kanssa: Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV 9. marraskuuta 1992 – 18. marraskuuta1999; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation kanssa 19. marraskuuta 1999 – 9. syyskuuta 2003, |
| --- | --- | --- |

21.

Päätös on osoitettu 31 oikeushenkilölle kymmenessä yrityksessä, jotka ovat rikkoneet perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa vahvistamalla kansainvälisten muuttojen hintoja Belgiassa suoraan ja välillisesti, jakamalla osan markkinoista ja manipuloimalla tarjousten jättämismenettelyä seuraavassa ilmoitettuina aikoina:

a)

Allied Arthur Pierre NV 4. lokakuuta 1984 – 9. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti seuraavien yritysten kanssa: Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV 9. marraskuuta 1992 – 18. marraskuuta1999; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation kanssa 19. marraskuuta 1999 – 9. syyskuuta 2003,

| b) | Compas International Movers NV 26. tammikuuta 1996 – 8. heinäkuuta 2003, |
| --- | --- |

b)

Compas International Movers NV 26. tammikuuta 1996 – 8. heinäkuuta 2003,

| c) | Gosselin Group NV 31. tammikuuta 1992 – 18. syyskuuta 2002; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksen Stichting Administratiekantoor Portielje kanssa 1. tammikuuta 2002 – 18. syyskuuta 2002, |
| --- | --- |

c)

Gosselin Group NV 31. tammikuuta 1992 – 18. syyskuuta 2002; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksen Stichting Administratiekantoor Portielje kanssa 1. tammikuuta 2002 – 18. syyskuuta 2002,

| d) | Interdean NV 4. lokakuuta 1984 – 10. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksen Interdean Holding BV kanssa 2. marraskuuta 1987 – 23. kesäkuuta 1999; yhdessä ja yhteisvastuullisesti seuraavien yritysten kanssa: Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA ja Interdean AG 24. kesäkuuta 1999 – 10. syyskuuta 2003, |
| --- | --- |

d)

Interdean NV 4. lokakuuta 1984 – 10. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksen Interdean Holding BV kanssa 2. marraskuuta 1987 – 23. kesäkuuta 1999; yhdessä ja yhteisvastuullisesti seuraavien yritysten kanssa: Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA ja Interdean AG 24. kesäkuuta 1999 – 10. syyskuuta 2003,

| e) | Mozer Moving International SPRL 31. maaliskuuta 2003 – 4. heinäkuuta 2003, |
| --- | --- |

e)

Mozer Moving International SPRL 31. maaliskuuta 2003 – 4. heinäkuuta 2003,

| f) | Putters International NV 14. helmikuuta 1997 – 4. elokuuta 2003, |
| --- | --- |

f)

Putters International NV 14. helmikuuta 1997 – 4. elokuuta 2003,

| g) | Team Relocations NV 20. tammikuuta 1997 – 10. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited kanssa 20. tammikuuta 1997 – 7. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited kanssa 8. syyskuuta 2000 – 10. syyskuuta 2003, |
| --- | --- |

g)

Team Relocations NV 20. tammikuuta 1997 – 10. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited kanssa 20. tammikuuta 1997 – 7. syyskuuta 2003; yhdessä ja yhteisvastuullisesti yritysten Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited kanssa 8. syyskuuta 2000 – 10. syyskuuta 2003,

| h) | Transworld International NV 4. lokakuuta1984 – 31. joulukuuta 2002, |
| --- | --- |

h)

Transworld International NV 4. lokakuuta1984 – 31. joulukuuta 2002,

| i) | Verhuizingen Coppens NV 13. lokakuuta 1992 – 29. heinäkuuta 2003, |
| --- | --- |

i)

Verhuizingen Coppens NV 13. lokakuuta 1992 – 29. heinäkuuta 2003,

| j) | Ziegler SA 4. lokakuuta 1984 – 8. syyskuuta 2003. |
| --- | --- |

j)

Ziegler SA 4. lokakuuta 1984 – 8. syyskuuta 2003.

| 22. | Päätöksen 21 kohdassa tarkoitetusta rikkomisesta määrätään seuraavat sakot:






  a) | 2 600 000 EUR yritykselle Allied Arthur Pierre NV, ja tästä määrästä
  yritykset Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 2 095 000 EUR osalta, |
| --- | --- | --- |

22.

Päätöksen 21 kohdassa tarkoitetusta rikkomisesta määrätään seuraavat sakot:

a)

2 600 000 EUR yritykselle Allied Arthur Pierre NV, ja tästä määrästä

yritykset Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 2 095 000 EUR osalta,

| b) | 1 300 000 EUR yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksille Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV, ja tästä määrästä
  yritys Allied Arthur Pierre NV on vastuussa yhdessä ja yhteisvastuullisesti. |
| --- | --- |

b)

1 300 000 EUR yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksille Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV, ja tästä määrästä

yritys Allied Arthur Pierre NV on vastuussa yhdessä ja yhteisvastuullisesti.

| c) | 7 600 000 EUR yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksille Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV, |
| --- | --- |

c)

7 600 000 EUR yhdessä ja yhteisvastuullisesti yrityksille Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV,

| d) | 134 000 EUR yritykselle Compas International Movers NV, |
| --- | --- |

d)

134 000 EUR yritykselle Compas International Movers NV,

| e) | 4 500 000 EUR yritykselle Gosselin Group NV, ja tästä määrästä
  yritys Stichting Administratiekantoor Portielje on yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 370 000 EUR osalta, |
| --- | --- |

e)

4 500 000 EUR yritykselle Gosselin Group NV, ja tästä määrästä

yritys Stichting Administratiekantoor Portielje on yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 370 000 EUR osalta,

| f) | 3 185 000 EUR yritykselle Interdean NV, ja tästä määrästä
  yritys Interdean Holding BV on yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 185 000 EUR osalta ja
  yritykset Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA et Interdean AG ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 000 000 EUR osalta, |
| --- | --- |

f)

3 185 000 EUR yritykselle Interdean NV, ja tästä määrästä

yritys Interdean Holding BV on yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 185 000 EUR osalta ja

yritykset Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA et Interdean AG ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 000 000 EUR osalta,

| g) | 1 500 EUR yritykselle Mozer Moving International SPRL, |
| --- | --- |

g)

1 500 EUR yritykselle Mozer Moving International SPRL,

| h) | 395 000 EUR yritykselle Putters International NV, |
| --- | --- |

h)

395 000 EUR yritykselle Putters International NV,

| i) | 3 490 000 EUR yritykselle Team Relocations NV, ja tästä määrästä
  yritykset Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 000 000 EUR osalta ja
  Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 1 300 000 EUR osalta, |
| --- | --- |

i)

3 490 000 EUR yritykselle Team Relocations NV, ja tästä määrästä

yritykset Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 3 000 000 EUR osalta ja

Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited ovat yhdessä ja yhteisvastuullisesti vastuussa 1 300 000 EUR osalta,

| j) | 246 000 EUR yritykselle Transworld International NV. |
| --- | --- |

j)

246 000 EUR yritykselle Transworld International NV.

| k) | 104 000 EUR yritykselle Verhuizingen Coppens NV ja |
| --- | --- |

k)

104 000 EUR yritykselle Verhuizingen Coppens NV ja

| l) | 9 200 000 EUR yritykselle Ziegler SA. |
| --- | --- |

l)

9 200 000 EUR yritykselle Ziegler SA.

Päätöksen 21 kohdassa mainittujen yritysten on lopetettava välittömästi kyseisessä kohdassa tarkoitettu rikkominen, mikäli ne eivät ole sitä jo lopettaneet. Yritysten on pidätyttävä vastedes harjoittamasta 21 kohdassa kuvatun kaltaista toimintaa ja toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/2006 (EUVL L 269, 28.9.2006, s. 1).

(2)  Suuntaviivat asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta (EUVL C 210, 1.9.2006, s. 2).

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/19

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

2009/C 188/08

Tuen N:o: XA 135/09

Jäsenvaltio: Espanjan kuningaskunta

Alue: Comunitat Valenciana

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana

Oikeusperusta: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana y se convocan para el año 2009.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 1 400 000 euroa

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 % tukikelpoisista menoista.

Täytäntöönpanopäivä: Sinä päivänä, jona poikkeushakemuksen rekisteröintinumero julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission pääosaston verkkosivustolla.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31 päivään joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Asetuksen (EY) N:o 1857/2007 10 artikla, eläin- ja kasvitauteihin sekä tuholaisten esiintymiseen liittyvä tuki.

Kyseessä olevat alat: Pk-yritykset Valencian tilarekisterissä, jossa luetellaan sikoja, nautoja, lampaita, vuohia, kaneja, mehiläisiä ja hevosia kasvattavat tilat.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Verkko-osoite: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayuda%20agrupaciones%20de%20defensa%20sanitaria%20ganaderas.pdf

Muita tietoja: —

Tuen N:o: XA 138/09

Jäsenvaltio: Kypros

Alue: Kypros

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Πρόγραμμα Επιτήρησης Μεταδοτικής Σπογγώδους Εγκεφαλοπάθειας Βοοειδών.

Oikeusperusta:

| 1) | Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. |
| --- | --- |

1)

Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.

| 2) | Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν149(Ι)/2004 [εφαρμογή Κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 999/2001] |
| --- | --- |

2)

Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν149(Ι)/2004 [εφαρμογή Κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 999/2001]

| 3) | Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)






  ”4. (1) | Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-






  (γ) | την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)

”4. (1)

Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-

(γ)

την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.”

| 4) | Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Επίσημη Εφημερίδα της Κυπριακής Δημοκρατίας με αριθμό 4355 και ημερομηνία 10 Απριλίου 2009 σ 1540) |
| --- | --- |

4)

Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Επίσημη Εφημερίδα της Κυπριακής Δημοκρατίας με αριθμό 4355 και ημερομηνία 10 Απριλίου 2009 σ 1540)

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 0,068 miljoonaa euroa

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 %

Täytäntöönpanopäivä: Tukiohjelma tulee voimaan vasta, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti.

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto:

Tuen tarkoitus: Eläintaudit (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artikla). Tukiohjelma koskee i) viljelijöille eläintautien torjunnan tai hävittämisen aiheuttamista menoista maksettavia korvauksia (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohta) ja ii) viljelijöille eläintautien aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maksettavia tukia (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta).

Alat, joita tuki koskee: NACE-luokka

A10401 – Lypsykarjatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Ktiniatrikes Ypiresies |
| --- |
| Ypourgeio Georgias |
| Fysikon Poron kai Perivallontos |
| Tmima Ktiniatrikon |
| Ypiresion Ktiniatreio Athalassas |
| 1417 Λευκωσία/Nicosia |
| ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS |

Ktiniatrikes Ypiresies

Ypourgeio Georgias

Fysikon Poron kai Perivallontos

Tmima Ktiniatrikon

Ypiresion Ktiniatreio Athalassas

1417 Λευκωσία/Nicosia

ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS

Internetosoite: http://www.moa.gov.cy/moa/vs/vs.nsf/All/0A919596426A5D59C225758C0043265C/$file/bse%20final.pdf?OpenElement

http://www.publicaid.gov.cy/publicaid/publicaid.nsf/All/92619A79959C4C7BC2257594003762CA/$file/Απόφαση%20Αρ.%20309.pdf

Muita tietoja: Tuen tarkoituksena on toteuttaa ohjelma, jonka tarkoituksena on valvoa nautojen tarttuvaa spongiformista enkefalopatiaa yhteisön lainsäädännön (asetus (EY) N:o 999/2001) mukaisesti.

Kyseinen tauti mainitaan sekä Kansainvälisen eläintautiviraston (OIE) luettelossa että komission päätöksen 90/424/ETY liitteessä (luettelo taudeista, joiden perusteella voidaan myöntää yhteisrahoitusta). Menot, jotka on varattu vuodelle 2009 nautojen tarttuvan spongiformisen enkefalopatian valvontaohjelmia varten, on ilmoitettu Euroopan komissiolle yhteisrahoitusohjelmien yhteydessä.

Näitä tukia voivat saada Kyproksen hallituksen valvomilla alueilla toimivat nautakarjan kasvattajat. Hävittämisohjelmasta maksetaan tukia karjankasvattajille, joiden eläimissä epäillään tai tiedetään esiintyvän kyseistä tautia. Taudin valvontaohjelmassa tehdään laboratoriokokeita tietynikäisistä elintarviketuotantoa varten teurastetuista nautaeläimistä sekä kaikilta karjatiloilta peräisin olevista kaikista kuolleista eläimistä.

Tuen N:o: XA 139/09

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Saksin vapaavaltio

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Operationellen Programm der grenzübergreifenden Zusammenarbeit Sachsen — Polen 2007-2013

Oikeusperusta: Tuet myönnetään seuraavien perusteella:

Operationelles Programm (CCI-Code: 2007CB163PO018),

Gemeinsames Umsetzungsdokument,

Komission asetus (EY) N:o 1857/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta, sellaisina kuin ne ovat muutettuina.

Tukea myönnetään lisäksi seuraavien perusteella: §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen, in der jeweils geltenden Fassung, mit den im Gemeinsamen Umsetzungsdokument normierten abweichenden bzw. besonderen Regelungen gewährt.

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 1,0 miljoonaa euroa vuotta kohti

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 %

Täytäntöönpanopäivä: Sen jälkeen, kun komissio on julkaissut tiivistelmän

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31 päivään joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Tuen avulla pyritään seuraaviin erityisiin tavoitteisiin:

rajatylittävän taloudellisen ja ekologisen toiminnan suunnittelu ja täytäntöönpano Saksi–Puola-tukialueella laatimalla yhteisiä kestävän alueellisen kehityksen strategioita,

alueen kilpailukyvyn jatkuva parantaminen Euroopan sisällä,

tukialueen kehityspotentiaalin suunnitelmallinen hyödyntäminen tehokkaan rajatylittävän yhteistyön avulla.

Tässä yhteydessä sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 seuraavia säännöksiä:

5 artikla ”Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen”, erityisesti matkailun infrastruktuurin toimenpiteiden osalta (Gemeinsames Umsetzungsdokument, osa II, kohta 1.2.1.) ja ympäristön suojelu- ja parantamistoimenpiteiden osalta (Gemeinsames Umsetzungsdokument, osa II, kohta 1.4.1) lukuun ottamatta Natura 2000 -verkoston täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä,

15 artikla ”Teknisen tuen antaminen maatalousalalla”, erityisesti taloudellisten ja/tai tieteellisten yhteyksien vahvistamisen/tukemisen osalta (Gemeinsames Umsetzungsdokument, osa II, kohta 1.1.1) ja ympäristöyhteistyön osalta (Gemeinsames Umsetzungsdokument, osa II, kohta 1.4.2).

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 5 ja 15 artiklan säännöksiä sovelletaan myös kustannusten tukikelpoisuuteen.

Tukea voidaan myöntää ainoastaan maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille.

Kyseessä olevat alat: Maatalous (yksivuotisten kasvien viljely, monivuotisten kasvien viljely, taimitarhaviljely, kotieläintalous, yhdistetty kasvinviljely ja kotieläintalous (sekatilat), maataloutta palveleva toiminta)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Internet-osoite: http://www.sn-pl.eu/media/de/2009-03-25_Umsetzungsdokument_SN-PL_korr.pdf

Muita tietoja:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/22

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1) mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. ”Permis de Chéroy”) koskevasta hakemuksesta)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 188/09

Lundin International -yhtiö, jonka päätoimipaikan osoite on Maclaunay 51210 Montmirail, Ranska, on hakenut 4 päivänä maaliskuuta 2009, päivätyllä hakemuksella viideksi vuodeksi lupaa nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. ”Permis de Chéroy”) noin 871 neliökilometrin alueella, joka sijaitsee Seine-et-Marnen, Loiret’n ja Yonnen departementeissa.

Lupaa on haettu alueelle, joka jää seuraavien maantieteellisten pisteiden kautta kulkevan linjan sisäpuolelle, kun nollapituuspiiri on Pariisin pituuspiiri:

| Pisteet | Pituuspiiri | Leveyspiiri |
| --- | --- | --- |
| A | 0°60′ E | 53°80′ N |
| B | 0°90′ E | 53°80′ N |
| C | 0°90′ E | 53°40′ N |
| D | 0°60′ E | 53°40′ N |
| E | 0°60′ E | 53°50′ N |
| F | 0°50′ E | 53°50′ N |
| G | 0°50′ E | 53°60′ N |
| H | 0°60′ E | 53°60′ N |

Pisteet

Pituuspiiri

Leveyspiiri

A

0°60′ E

53°80′ N

B

0°90′ E

53°80′ N

C

0°90′ E

53°40′ N

D

0°60′ E

53°40′ N

E

0°60′ E

53°50′ N

F

0°50′ E

53°50′ N

G

0°50′ E

53°60′ N

H

0°60′ E

53°60′ N

Hakemusten esittäminen ja luvan myöntämisperusteet

Ensimmäisen hakemuksen ja kilpailevien hakemusten esittäjien on täytettävä ehdot, jotka on määritelty etsimisluvista ja maanalaisista varastoista 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Ranskan asetuksen N:o 2006-648 4 ja 5 pykälässä (Journal officiel de la République française, 3 päivänä kesäkuuta 2006).

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää kilpailevan hakemuksensa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on esitetty
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374 30 päivänä joulukuussa 1994, s. 11 julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja joista säädetään etsimisluvista ja maanalaisista varastoista annetussa asetuksessa N:o 2006-648. Kilpailevat hakemukset on toimitettava kaivostoiminnasta vastaavalle ministerille jäljempänä olevaan osoitteeseen.

Päätökset ensimmäisestä hakemuksesta ja kilpailevista hakemuksista tehdään mainitun asetuksen 6 pykälässä määritettyjä etsimislupien myöntämisperusteita noudattaen viimeistään 25 päivänä maaliskuta 2011.

Toiminnan harjoittamista ja lopettamista koskevat ehdot

Hakijoita pyydetään tutustumaan kaivoslain (code minier) 79 pykälään ja 79.1 pykälään sekä kaivostöistä, maanalaisesta varastoinnista ja niitä koskevista säännöistä 2 päivänä kesäkuuta 2006 annettuun asetukseen N:o 2006-649 (Journal officiel de la République française, 3 päivänä kesäkuuta 2006).

Lisätietoja saa seuraavasta osoitteesta: Ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de l’aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), Arche de La Défense, 92055 La Défense Cedex (puhelin +33 140819525, faksi +33 140819529).

Edellä mainittuihin säädösteksteihin voi tutustua osoitteessa http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/24

---

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

2009/C 188/10

Komissio on vastaanottanut polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan mukaisen valituksen, jonka mukaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan natriumglukonaatin tuonti tapahtuu polkumyynnillä ja aiheuttaa siten olennaista vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1.   Valitus

Valituksen esitti 30. kesäkuuta 2009 European Chemical Industry Council (CEFIC), jäljempänä ’valittaja’, sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat huomattavaa osaa, tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia, natriumglukonaatin kokonaistuotannosta yhteisössä.

2.   Tuote

Tuote, jota väitetään myytävän polkumyynnillä, on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva kuiva natriumglukonaatti, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 2918 16 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tämä CN-koodi on ainoastaan ohjeellinen.

3.   Polkumyyntiä koskeva väite

Valituksen tekijä on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan säännösten mukaisesti määrittänyt Kiinan kansantasavallan osalta normaaliarvon tämän ilmoituksen 5.1 kohdan d alakohdassa mainitussa markkinatalousmaassa käytettävän hinnan ja laskennallisen normaaliarvon perusteella. Polkumyyntiä koskeva väite perustuu tällä tavoin määritetyn normaaliarvon ja tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen vertailuun.

Tällä perusteella laskettu polkumyyntimarginaali on huomattava.

4.   Vahinkoa koskeva väite

Valituksen tekijä on esittänyt alustavaa näyttöä siitä, että kyseisen tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta on kasvanut huomattavasti sekä absoluuttisesti että markkinaosuutena mitattuna.

Väitetään, että kyseisten tuotujen tuotteen määrillä ja hinnoilla on muiden seurausten lisäksi ollut kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan markkinaosuuksiin, myyntimääriin ja sen veloittamiin hintoihin, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti yhteisön tuotannonalan kokonaistulokseen ja erityisesti rahoitukselliseen tilanteeseen.

5.   Menettely

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio on tullut siihen tulokseen, että yhteisön tuotannonala on jättänyt valituksen tai että se on jätetty yhteisön tuotannonalan puolesta ja että näyttöä on riittävästi menettelyn aloittamiseksi, joten komissio panee tutkimuksen vireille perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti.

5.1   
  Menettely polkumyynnin ja vahingon määrittämiseksi

Tutkimuksessa määritetään, onko kyseisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen myynti ollut polkumyyntiä ja onko polkumyynti aiheuttanut vahinkoa.

a)   Otos

Koska menettelyssä on ilmeisen suuri määrä osapuolia, komissio voi päättää soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

i)   Kiinan kansantasavallassa toimivia viejiä/tuottajia koskeva otos

Kyetäkseen tekemään päätöksen otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio kehottaa kaikkia viejiä/tuottajia tai niiden edustajia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan yrityksestään tai yrityksistään tämän ilmoituksen 6 kohdan b alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa ja 7 kohdassa ilmoitetulla tavalla seuraavat tiedot:

| — | yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi, |
| --- | --- |

—

yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi,

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vietäväksi myyty määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana kunkin 27 jäsenmaan osalta erikseen ja yhteensä, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vietäväksi myyty määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana kunkin 27 jäsenmaan osalta erikseen ja yhteensä,

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä tonneina ja liikevaihto paikallisena valuuttana 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä tonneina ja liikevaihto paikallisena valuuttana 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana,

| — | tarkka kuvaus yrityksen maailmanlaajuisesta toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon osalta, |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus yrityksen maailmanlaajuisesta toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon osalta,

| — | kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vientiin ja/tai kotimaan myyntiin) osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (2) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta, |
| --- | --- |

—

kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vientiin ja/tai kotimaan myyntiin) osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (2) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta,

| — | muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

—

muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa.

Toimittaessaan edellä mainitut tiedot yritys antaa suostumuksensa siihen, että se voidaan valita otokseen. Jos yritys valitaan otokseen, sen edellytetään täyttävän kyselylomake ja suostuvan paikalla tehtävään vastausten tarkastukseen. Jos yritys ilmoittaa, ettei se suostu osallistumaan otokseen, sen katsotaan kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytymisen seuraukset esitetään jäljempänä 8 kohdassa.

Saadakseen viejiä/tuottajia koskevan otoksen valinnassa tarvitsemansa tiedot komissio ottaa lisäksi yhteyttä viejämaan viranomaisiin sekä tiedossaan oleviin viejien/tuottajien järjestöihin.

Koska yritys ei voi tietää varmasti tulevansa valituksi otokseen, sellaisia viejiä/tuottajia, jotka pyytävät perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla yksilöllisen polkumyyntimarginaalin vahvistamista, kehotetaan pyytämään kyselylomake ja markkinatalousasemaa ja/tai yksilöllistä kohtelua koskevaan pyyntöön liittyvä lomake tämän ilmoituksen 6 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa ja palauttamaan se tämän ilmoituksen 6 kohdan a alakohdan ii alakohdan ensimmäisessä kohdassa asetetussa määräajassa. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota tämän ilmoituksen 5.1 kohdan b alakohdan viimeiseen virkkeeseen.

ii)   Tuojia koskeva otos

Kyetäkseen tekemään päätöksen otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio kehottaa kaikkia tuojia tai niiden edustajia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan yrityksestään tai yrityksistään tämän ilmoituksen 6 kohdan b alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa ja 7 kohdassa ilmoitetulla tavalla seuraavat tiedot:

| — | yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi, |
| --- | --- |

—

yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi,

| — | yrityksen kokonaisliikevaihto euroina 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

yrityksen kokonaisliikevaihto euroina 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana,

| — | työntekijöiden kokonaismäärä, |
| --- | --- |

—

työntekijöiden kokonaismäärä,

| — | tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta,

| — | Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin ja jälleenmyynnin määrä yhteisön markkinoilla tonneina ja sen arvo euroina 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin ja jälleenmyynnin määrä yhteisön markkinoilla tonneina ja sen arvo euroina 1. heinäkuuta 2008 ja 30. kesäkuuta 2009 välisenä aikana,

| — | kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (3) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta, |
| --- | --- |

—

kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (3) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta,

| — | muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

—

muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa.

Toimittaessaan edellä mainitut tiedot yritys antaa suostumuksensa siihen, että se voidaan valita otokseen. Jos yritys valitaan otokseen, sen edellytetään täyttävän kyselylomake ja suostuvan paikalla tehtävään vastausten tarkastukseen. Jos yritys ilmoittaa, ettei se suostu osallistumaan otokseen, sen katsotaan kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytymisen seuraukset esitetään jäljempänä 8 kohdassa.

Saadakseen tuojia koskevan otoksen valinnassa tarvitsemansa tiedot komissio ottaa lisäksi yhteyttä tiedossaan oleviin tuojien järjestöihin.

iii)   Otosten lopullinen valinta

Asianomaisten osapuolten on toimitettava otoksen valinnan kannalta merkitykselliset tiedot 6 kohdan b alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio aikoo valita otokset lopullisesti kuultuaan niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen.

Otoksiin valittujen yritysten on palautettava täytetty kyselylomake 6 kohdan b alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa ja toimittava yhteistyössä tutkimuksessa.

Jos yhteistyö ei ole riittävää, komissio saattaa tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan mukaisesti. Kuten 8 kohdassa selitetään, käytettävissä olevien tietojen perusteella tehty päätelmä saattaa olla asianomaiselle osapuolelle epäedullisempi.

b)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksen kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää kyselylomakkeet yhteisön tuottajille ja mahdollisille yhteisön tuottajia edustaville järjestöille, otokseen valituille Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille, tiedossaan oleville mahdollisille viejien/tuottajien järjestöille, otokseen valituille tuojille, tiedossaan oleville mahdollisille tuojien järjestöille ja asianomaisen viejämaan viranomaisille.

Sellaisten Kiinan kansantasavallassa toimivien viejien/tuottajien, jotka pyytävät yksilöllisen marginaalin vahvistamista perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan ja 9 artiklan 6 kohdan soveltamiseksi, on palautettava täytetty kyselylomake tämän ilmoituksen 6 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa. Tästä syystä niiden on pyydettävä kyselylomake 6 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa. Näiden osapuolten on kuitenkin huomattava, että jos viejiin/tuottajiin sovelletaan otantaa, komissio voi päättää olla laskematta niille yksilöllistä marginaalia, jos viejien/tuottajien määrä on niin suuri, että yksilöllinen tarkastelu olisi kohtuuttoman vaivalloista ja estäisi tutkimuksen saattamisen loppuun ajoissa.

c)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan a alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa.

d)   Markkinatalousmaan valinta

Amerikan yhdysvaltojen valintaa markkinatalousmaaksi pidetään asianmukaisena normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään mielipiteensä valinnan sopivuudesta 6 kohdan c alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa.

e)   Markkinatalousasemaa ja yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö

Normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti niiden Kiinan kansantasavallassa toimivien viejien/tuottajien osalta, jotka väittävät toimivansa markkinatalousolosuhteissa eli täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja esittävät asiasta riittävän näytön. Viejien/tuottajien, jotka aikovat esittää tätä koskevan asianmukaisesti perustellun pyynnön, on tehtävä se 6 kohdan d alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa. Komissio lähettää lomakkeen tällaisen pyynnön esittämistä varten kaikille sellaisille Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille, jotka on joko valittu otokseen tai mainittu valituksessa, sekä valituksessa mainituille viejien/tuottajien järjestöille ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille. Pyynnön esittäjä voi käyttää lomaketta myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön esittämiseen eli sen ilmoittamiseen, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

5.2   
  Menettely yhteisön edun arvioimiseksi

Jos polkumyyntiä ja sen aiheuttamaa vahinkoa koskevat väitteet näytetään toteen, päätetään perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aloitettava yhteisön edun nimissä. Tämän vuoksi komissio voi lähettää kyselylomakkeita tiedossaan oleville yhteisön tuottajille, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, käyttäjien edustajille ja kuluttajajärjestöille. Nämä osapuolet, myös sellaiset, jotka eivät ole komission tiedossa, voivat ilmoittautua ja toimittaa tietoja komissiolle 6 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa, jos ne voivat osoittaa, että niiden toiminnan ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä on objektiivisesti havaittava yhteys. Osapuolet, jotka ovat toimineet edellisessä virkkeessä esitetyn mukaisesti, voivat 6 kohdan a alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa pyytää tulla kuulluiksi ja esittää erityiset syyt niiden kuulemiseen. On syytä huomata, että perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot otetaan huomioon vain, jos niiden tueksi on toimitettaessa esitetty tosiasioihin perustuva näyttö.

6.   Määräajat

a)   Yleiset määräajat

i)   Kyselylomakkeen tai eri pyyntöjen esittämisessä käytettävien lomakkeiden pyytäminen

Kaikkien asianomaisten osapuolten on pyydettävä kyselylomake tai muut pyyntöjen esittämisessä käytettävät lomakkeet mahdollisimman nopeasti, kuitenkin viimeistään 10 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

ii)   Osapuolten ilmoittautuminen, kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa, palautettava kyselylomakkeet ja toimitettava mahdolliset muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. Kaikkien sellaisten tässä menettelyssä mukana olevien viejien/tuottajien, jotka haluavat perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua, on myös palautettava kyselylomake 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää asianomaisen osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

Otokseen valittujen yritysten on palautettava kyselylomakkeet 6 kohdan b alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa.

iii)   Kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat samassa 40 päivän määräajassa myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi.

b)   Otannassa sovellettava erityinen määräaika

| i) | Edellä 5.1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, koska komissio aikoo kuulla otoksen lopullisesta valinnasta niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen, 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

i)

Edellä 5.1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, koska komissio aikoo kuulla otoksen lopullisesta valinnasta niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen, 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| ii) | Kaikki muut otoksen valinnan kannalta merkittävät, 5.1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

ii)

Kaikki muut otoksen valinnan kannalta merkittävät, 5.1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| iii) | Otoksiin valittujen osapuolten on palautettava kyselyvastaukset komissiolle 37 päivän kuluessa siitä, kun niille on ilmoitettu valinnasta. |
| --- | --- |

iii)

Otoksiin valittujen osapuolten on palautettava kyselyvastaukset komissiolle 37 päivän kuluessa siitä, kun niille on ilmoitettu valinnasta.

c)   Erityinen määräaika markkinatalousmaan valitsemiselle

Tutkimuksen osapuolet voivat esittää huomautuksia siitä, onko Amerikan yhdysvallat, jota tämän ilmoituksen 5.1 kohdan d alakohdassa ehdotetaan markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta, sopiva valinta tähän tarkoitukseen. Nämä huomautukset on toimitettava komissiolle 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

d)   Erityinen määräaika markkinatalousasemaa ja/tai yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen esittämiselle

Tämän ilmoituksen 5.1 kohdan e alakohdassa mainitut asianmukaisesti perustellut markkinatalousasemaa koskevat pyynnöt ja/tai perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaiset yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta.

7.   Kirjalliset huomautukset, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset näkökannat, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (4), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22956505

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

9.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisia toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön viimeistään 9 kuukauden kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. (5)

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston sivustossa (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Etuyhteydessä olevan yrityksen käsitettä selvitetään tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 143 artiklassa.

(3)  Etuyhteydessä olevan yrityksen käsitettä selvitetään tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 143 artiklassa.

(4)  Tämä tarkoittaa, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/29

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 188/11

| 1. | Komissio vastaanotti 4 päivänä elokuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Bertelsmann AG (Bertelsmann) ja yhdysvaltalainen yritys Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (KKR) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan newco-yrityksessä ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4 päivänä elokuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Bertelsmann AG (Bertelsmann) ja yhdysvaltalainen yritys Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (KKR) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan newco-yrityksessä ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Bertelsmann: kansainvälinen viestintäalan yhtiö, joka toimii televisiotuotannon, kirjojen ja lehtien kustantamisen sekä mediapalvelujen ja kirja- ja mediakerhojen aloilla, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Bertelsmann: kansainvälinen viestintäalan yhtiö, joka toimii televisiotuotannon, kirjojen ja lehtien kustantamisen sekä mediapalvelujen ja kirja- ja mediakerhojen aloilla,

| — | KKR: yksityinen pääomasijoittaja, |
| --- | --- |

—

KKR: yksityinen pääomasijoittaja,

| — | Newco-yhteisyritys: Bertelsmannilta (BMG Rights Management) siirrettyjen ja Crosstown Songs America LLC:ltä hankittavien oikeuksien hallinnointi ja käyttö musiikkiäänitteiden ja musiikin kustannusoikeuksien alalla. |
| --- | --- |

—

Newco-yhteisyritys: Bertelsmannilta (BMG Rights Management) siirrettyjen ja Crosstown Songs America LLC:ltä hankittavien oikeuksien hallinnointi ja käyttö musiikkiäänitteiden ja musiikin kustannusoikeuksien alalla.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301 tai 22967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301 tai 22967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/30

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2009/C 188/12

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

Asetuksen 9 artiklan mukainen muutoshakemus

”PECORINO TOSCANO”

EY-N:o: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Eritelmän kohta (kohdat), jo(i)ta muutos koskee:

| — |  | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | | Tuotteen kuvaus |
| — |  | Maantieteellinen alue |
| — |  | Alkuperätodisteet |
| — | | Tuotantomenetelmä |
| — |  | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | | Merkinnät |
| — |  | Kansalliset vaatimukset |
| — |  | Muuta (täsmennettävä) |

—



Tuotteen nimi

—

Image

Tuotteen kuvaus

—



Maantieteellinen alue

—



Alkuperätodisteet

—

Image

Tuotantomenetelmä

—



Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

Image

Merkinnät

—



Kansalliset vaatimukset

—



Muuta (täsmennettävä)

2.   Muutoksen (muutosten) tyyppi:

| — |  | Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos |
| --- | --- | --- |
| — | | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu |
| — |  | Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) |
| — |  | Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta) |

—



Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos

—

Image

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu

—



Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta)

—



Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3.   Muutos (muutokset):

3.1.   Kuvaus:

Kuvaillaan tarkemmin lopputuotteen ominaisuuksia.

3.2.   Tuotantomenetelmä:

Täsmennetään erityisesti, että Pecorino Toscano -juuston tuotantoon tarkoitettu lampaan täysmaito on joko raakamaitoa tai sille voidaan tehdä pastöroinnin kaltainen lämpökäsittely, ja siihen voidaan lisätä kotoperäisiä luonnollisia tai valikoituja maitohappobakteereita.

Täsmennetään juuston vähimmäiskypsytysaika.

3.3.   Merkinnät:

Suojatulla alkuperänimityksellä (SAN) varustetun Pecorino Toscano -juustotahkon pohjassa on oltava kulutukseen saatettaessa merkintä, joka on tehty pehmeään juustoon musteella ja puolikovaan juustoon polttamalla. Esipakattujen juustopalojen yhteydessä merkintä on tehtävä pakkaukseen, jos pakkaaminen tapahtuu alkuperäalueella.

Paloiteltu Pecorino Toscano -juusto voidaan pakata alkuperäalueen ulkopuolella, ja sen pohjassa on oltava meijerin tai kypsyttäjän merkintä. Pakkaajien on kuitenkin tehtävä hakijaryhmittymän kanssa sopimus. Logon alapuolella oleva lyhenne viittaa siihen valvontaelimen hyväksymään tuottajaan/kypsyttäjään/paloittelijaan, joka vastaa Pecorino Toscanon saattamisesta markkinoille. Tahkoihin tai pakkauksiin kiinnitetään hakijaryhmittymän hyväksymä etiketti, jossa on muista maininnoista niin kokonsa, kirjasintyyppinsä kuin sijaintinsa puolesta selvästi erottuva teksti ”Pecorino Toscano D.O.P.” tai ”Pecorino Toscano D.O.P. stagionato (kypsytetty)” sekä värillinen, vähintään 15 millimetrin kokoinen merkki, joka esiintyy etiketissä yhden tai useamman kerran.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”PECORINO TOSCANO”

EY-N:o: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

SAN ( X ) SMM ( )

Tämä tiedotustarkoituksiin laadittu yhteenveto sisältää tärkeimmät tiedot eritelmän pääkohdista.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Osoite: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Osoite:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Puhelin

+39 0646655106

Faksi

+39 0646655306

Sähköposti:

saco7@politicheagricole.it

2.   Hakijaryhmittymä:

| Nimi: | Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P. |
| --- | --- |
| Osoite: | Via Goffredo Mameli 17 |
| 58100 Grosseto |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P.

Osoite:

Via Goffredo Mameli 17

58100 Grosseto

ITALIA

Puhelin

+39 0564420038

Faksi

+39 0564429504

Sähköposti:

info@pecorinotoscanodop.it

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.3 | juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3

juustot

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi:

”Pecorino Toscano”

4.2   Kuvaus:

Pecorino Toscano on tuotantoalueelta saadusta lampaan täysmaidosta valmistettu pehmeä tai puolikova, koostumukseltaan tyypillinen (suussa sulava) juusto. Sen kypsytysaika on lyhyt tai pitkä riippuen siitä, käytetäänkö sitä pöytäjuustona vai raastettuna. Juusto on lieriön muotoinen, sileäpintainen, ja sen pohja on hieman kupera, ja sen mitat ovat seuraavat: tahkon halkaisija on 15–22 cm, korkeus 7–11 cm, paino 0,75–3,50 kg, rasvapitoisuus kuiva-aineesta puolikovan juuston tapauksessa vähintään 40 % ja pehmeän juuston tapauksessa vähintään 45 %. Kuori on väriltään keltainen, ja sen sävyt voivat vaihdella vaaleasta pehmeiden juustojen voimakkaan keltaiseen. Kuoren väri voi riippua myös juustolle tehdyistä käsittelyistä. Pehmeiden juustojen juustomassa on tyypillisesti valkoista tai hieman kellertävää, ja puolikovien juustojen väri vaihtelee hieman kellertävästä selvästi kellertävään. Puolikovan juustomassan rakenne on tiivis ja sitkeä, ja siinä voi olla pieniä hajanaisia reikiä. Flavori on tuoksuva ja voimakas, erityisille tuotantomenetelmille ominainen. Kypsytysaika on pehmeiden juustojen osalta vähintään 20 päivää ja puolikovien juustojen osalta vähintään neljä kuukautta.

4.3   Maantieteellinen alue:

Pecorino Toscanon tuotantoalue käsittää Toscanan alueen kokonaisuudessaan, Umbriaan kuuluvat naapurikunnat Alleronan ja Castiglione del Lagon kokonaisuudessaan sekä seuraavat Lazion kunnat kokonaisuudessaan: Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena ja Capodimonte.

4.4   Alkuperätodisteet:

Kutakin tuotantomenettelyn vaihetta on valvottava, ja kaikista tulevista ja lähtevistä tuotteista (input ja output) on laadittava asiakirjat. Tällä tavoin ja merkitsemällä valvontaelimen asianmukaisesti ylläpitämiin rekistereihin kasvattajat, maidon keräilykeskukset, tuottajat/kypsyttäjät, meijerit, pakkaajat ja paloittelijat sekä ylläpitämällä tuotantoa ja pakkaamista koskevia rekistereitä ja ilmoittamalla valvontaelimelle tuotetut määrät varmistetaan tuotteen seurattavuus ja jäljitettävyys. Myös tuotetun maidon määrä sekä niiden lampaiden määrä, joista juuston raaka-aine saatiin, on tarkastettava. Lammasrekisterit, joista käy ilmi kasvatettujen lampaiden kokonaismäärä, on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Lisäksi on pidettävä rekisteriä tuotetuista / puretuista maitomääristä. Meijereissä on merkittävä varastointitankit, erotettava Pecorino Toscanon tuotantoon soveltuva maito muusta maidosta ja pidettävä kirjaa maidolle tehdyistä varastointi- ja käsittelytoimista. Myös Pecorino Toscanon tuotannosta on pidettävä kirjaa. Valvontaelin valvoo eritelmän ja asianomaisen valvontasuunnitelman mukaisesti kaikkia kyseisiin rekistereihin merkittyjä luonnollisia ja oikeushenkilöitä.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Pecorino Toscanon tuotantoon käytetään yksinomaan tuotantoalueelta saatua lampaan täysmaitoa. Lampaiden perusravintona on paikallisten luonnonlaidunten vihanta- tai kuivarehu, jota voidaan täydentää heinällä ja sellaisenaan käytettävillä väkirehuilla. Maito on sakeutettava 33–38 asteen lämpötilassa lisäämällä siihen vasikan mahalaukusta saatua luonnollista juoksutetta, jolloin maito juoksettuu 20–25 minuutin kuluessa. Maito voidaan käyttää raakana tai sille voidaan tehdä pastöroinnin kaltainen lämpökäsittely, ja siihen voidaan lisätä kotoperäisiä luonnollisia tai valikoituja maitohappobakteereita. Juuston valmistuksessa hyytymä rikotaan rakeiseksi siten, että rakeet ovat pehmeää juustoa valmistettaessa hasselpähkinän kokoisia ja puolikovaa juustoa valmistettaessa maissinjyvän kokoisia. Puolikovaa juustoa valmistettaessa hyytymä voidaan lisäksi lämmittää (keittää) 40–42 asteeseen 10–15 minuutiksi. Saostuman rikkomisen ja mahdollisen keittämisen jälkeen rakeet pakataan muotteihin heran puristamiseksi pois. Heran erotus eli synereesi toteutetaan painelemalla käsin tai höyryttämällä. Juustot suolataan pitämällä niitä suolaliuoksessa, jossa on 17–19 prosenttia natriumkloridia, joten sen tiheys on Baumén asteikolla 15–17. Juustoja pidetään suolaliuoksessa niiden kilopainon mukaan ja vähintään 8 tuntia, kun kyseessä on pehmeä juusto, ja 12–14 tuntia, kun kyseessä on puolikova juusto. Suolaus voidaan tehdä myös lisäämällä suolaa suoraan juustomassaan. Juusto voidaan käsitellä ulkoisesti homeenestoaineella, ja se on kypsytettävä soveltuvissa tiloissa, joiden lämpötila on 5–12 °C ja suhteellinen kosteus 75–90 prosenttia. Kypsytysaika on pehmeiden juustojen osalta vähintään 20 päivää ja puolikovien juustojen osalta vähintään neljä kuukautta.

Maidon alkuperäalueen ja Pecorino Toscanon tuotanto- ja kypsytysalueen on vastattava kohdassa 4.3 määriteltyä tuotantoaluetta.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Pecorino Toscanolla on erittäin pitkät perinteet, sillä se tunnettiin jo etruskien ajalla, mistä on olemassa useita historiallisia todisteita. Sen valmistus yleistyi vuosisatojen aikana alueella, jota kutsutaan nimellä ”Maremma” ja joka sijaitsee pääosin Toscanan alueella. Tuotteen nimessä esiintyi perinteisesti maantieteelliseen alkuperään viittaavia nimiä tai yleisempi viittaus ”toscano”. Toisiaan läheisesti muistuttaville paikallisille juustoille vahvistettiin aikojen kuluessa yhtenäinen tuotantostandardi ja otettiin käyttöön yhteinen nimitys, joka viittaa juuston historialliseen ja maantieteellisen taustaan. Luonnontekijöistä on mainittava lampaiden kasvatukseen soveltuvat alueen erityispiirteet, sillä lampaat laiduntavat luonnonlaitumilla, joilla kasvaa runsaasti luonnonyrttejä, jotka antavat juuston valmistukseen tarkoitetulle maidolle erityisiä ominaisuuksia. Ihmiseen liittyvien tekijöiden osalta on historiallisesti todistetun taloudellisen merkityksen ohella korostettava, että asianomaisilla lammastiloilla on tärkeä tehtävä sellaisten marginaalisina pidettyjen alueiden hyödyntämisessä, jotka ilman näitä tiloja tyhjenisivät vähitellen, jolloin seurauksena olisi luonnonvarojen hupeneminen.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Certiprodop S.r.l. |
| --- | --- |
| Osoite: | Via Roggia Vignola 9 |
| 24047 Treviglio (BG) |
| ITALIA |

Nimi:

Certiprodop S.r.l.

Osoite:

Via Roggia Vignola 9

24047 Treviglio (BG)

ITALIA

Puh.

+39 0363301014

Faksi

+39 0363301014

Sähköposti:

certiprodop@virgilio.it

4.8   Merkintä:

Kulutukseen saatettavaan juustoon kiinnitetään alkuperänimityksen ilmaiseva merkki. Merkki kiinnitetään juustotahkon pohjaan; se tehdään pehmeään juustoon musteella ja puolikovaan juustoon polttamalla. Esipakattujen juustopalojen yhteydessä merkintä on tehtävä pakkaukseen, jos pakkaaminen tapahtuu alkuperäalueella. Paloiteltu Pecorino Toscano -juusto voidaan pakata alkuperäalueen ulkopuolella, ja sen pohjassa on oltava meijerin tai kypsyttäjän merkintä. Pakkaajien on kuitenkin tehtävä hakijaryhmittymän kanssa sopimus. Logon alapuolella oleva lyhenne viittaa siihen valvontaelimen hyväksymään tuottajaan/kypsyttäjään/paloittelijaan, joka vastaa Pecorino Toscanon saattamisesta markkinoille. Tahkoihin tai pakkauksiin kiinnitetään hakijaryhmittymän hyväksymä etiketti, jossa on muista maininnoista niin kokonsa, kirjasintyyppinsä kuin sijaintinsa puolesta selvästi erottuva teksti ”Pecorino Toscano D.O.P.” tai ”Pecorino Toscano D.O.P. stagionato (kypsytetty)” sekä värillinen, vähintään 15 millimetrin kokoinen merkki, joka esiintyy etiketissä yhden tai useamman kerran.

Tahkoihin tai pakattuihin juustopaloihin kiinnitettävä merkki

Image

Ensimmäinen numero ilmoittaa luokan, johon markkinoille saattava toimija kuuluu: 1–3: meijerit; 4–6: kypsyttäjät; 7–9: alueella toimivat paloittelijat.

Toinen ja kolmas numero ilmoittavat sen meijerin/kypsyttäjän/paloittelijan numeron, jonka tuote on valvontaelimen tarkastama.

Etikettiin kiinnitettävä merkki

Image

Merkissä voidaan käyttää Italian lipun värejä: vihreää, valkoista ja punaista, tai se voi olla yksivärinen.

---

| 11.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/35

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2009/C 188/13

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”PROSCIUTTO DI SAURIS”

EY-N:o: IT-PGI-0005-0512-07.12.2005

SAN ( ) SMM ( X )

Tämä tiedotustarkoituksiin laadittu yhteenveto sisältää tärkeimmät tiedot eritelmän pääkohdista.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Osoite: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Osoite:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Puhelin

+39 0646655106

Faksi

+39 0646655306

Sähköposti:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris» |
| --- | --- |
| Osoite: | Sauris di Sotto, 88 |
| 33020 Sauris UD |
| ITALIA |

Nimi:

Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris»

Osoite:

Sauris di Sotto, 88

33020 Sauris UD

ITALIA

Puhelin

+39 043386054

Faksi

+39 043386149

Sähköposti:

claudio.p@wolfsauris.it

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.2 | Lihavalmisteet |
| --- | --- |

Luokka 1.2

Lihavalmisteet

4.   eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi:

”Prosciutto di Sauris”

4.2   Kuvaus:

SMM-tuote Prosciutto di Sauris on suolattu ja savustettu kinkku, jonka raakakypsytys on kestänyt vähintään 10 kuukautta. Kypsytyksen jälkeen Prosciutto di Sauris saatetaan myyntiin kokonaisena, luullisena ja ilman sorkkaa. Kamaran väri on tasaisen pähkinänruskea, ja siinä on kultaan ja oranssiin vivahtavia sävyjä. Näkyvissä oleva vähärasvainen liha on väriltään tummanpunaista. Lihan rakenne on kiinteä mutta elastinen, myös pystysuoraan leikattaessa. Kokonainen luullinen Prosciutto di Sauris kinkku painaa vähintään 7,5 kilogrammaa. Vähärasvaisen lihan väri vaihtelee leikattuna punaisesta vaaleanpunaiseen. Rasva on väriltään kirkkaan tai vaaleanpunervan valkoista. Liha on miedontuoksuista ja pehmeänmakuista, ja siinä on miellyttävä savun aromi. Kulutukseen saatettaessa tuotteella on oltava seuraavat fyysis-kemialliset ominaisuudet: kosteuspitoisuus alle 64 %; suolan (kloridien) ja kosteuspitoisuuden välinen suhde: suurempi kuin 7,2 mutta pienempi kuin 11,2; valkuaispitoisuus: yli 24 % mutta alle 30 %. Nämä ominaisuudet määriteltiin hyväksytyissä Sincert-määrityslaboratorioissa vuosina 2001–2005 mitattujen ja neljännesvuosittain tarkastettujen objektiivisten muuttujien perusteella (yhteensä 120 määritystä). Testeissä noudatettiin seuraavia menetelmiä:

| — | valkuaiset: (N x 6,25), UM: g/100 g, menetelmä ISO937:1991 |
| --- | --- |

—

valkuaiset: (N x 6,25), UM: g/100 g, menetelmä ISO937:1991

| — | natriumkloridi: UM: g/100 g, menetelmä AOAC 935.47 ed. 17th 2003 |
| --- | --- |

—

natriumkloridi: UM: g/100 g, menetelmä AOAC 935.47 ed. 17th 2003

| — | kuiva-aine: UM: g/100 g, menetelmä ISO 1442:1997 |
| --- | --- |

—

kuiva-aine: UM: g/100 g, menetelmä ISO 1442:1997

4.3   Maantieteellinen alue:

Friuli-Venezia Giulian autonomisella alueella sijaitseva Saurisin kunta.

4.4   Alkuperätodisteet:

Kutakin tuotantomenettelyn vaihetta on valvottava, ja kaikista tulevista ja lähtevistä tuotteista (input ja output) on laadittava asiakirjat. Tällä tavoin ja merkitsemällä kasvattajat, teurastajat, paloittelijat, jalostajat, pakkaajat ja leikkaajat valvontaelimen ylläpitämiin rekistereihin sekä ilmoittamalla ajoissa valvontaelimelle tuotetut määrät varmistetaan tuotteen jäljitettävyys kaikissa tuotantoketjun vaiheissa. Valvontaelin tekee kaikkia luetteloihin merkittyjä fyysisiä ja oikeushenkilöitä koskevia tarkastuksia tuotantoeritelmän ja siihen liittyvän valvontasuunnitelman määräysten mukaisesti.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Kyseisen SMM-tuotteen tuotantoon käytettävän raaka-aineen on oltava peräisin Italian kantakirjaan merkityistä perinteisistä Large White Italiana ja Landrace Italiana -roduista tai kyseisten rotujen karjujen jälkeläisistä, Italian kantakirjaan merkittyyn Duroc Italiana -rotuun kuuluvien karjujen jälkeläisistä tai muihin rotuihin kuuluvien karjujen tai hybridikarjujen jälkeläisistä, mikäli ne ovat peräisin valinta- tai risteytysohjelmista, joiden tarkoitus ei ole ristiriidassa Italian kantakirjajärjestelmän painavien sikojen tuotantoon liittyvien tavoitteiden kanssa. Siat teurastetaan 9–15 kuukauden ikäisinä. Teurastetut ruhot on luokiteltava painaviksi ruhoiksi asetuksen (ETY) N:o 3220/84 ja 8. kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/468/EY mukaisesti, ja niiden on vastattava virallisen luokitusjärjestelmän keskimmäisten lihakkuusluokkien vaatimuksia.

Potkan on oltava yli 11 kilon painoinen, ja sen jalostusprosessi on aloitettava yhden päivän kuluessa toimituksesta. Suolaus tapahtuu kolmessa vaiheessa ja päättyy 21 päivän kuluessa suolauksen aloittamisesta. Potkien savustus suoritetaan savustamossa siten, että savustushuoneen ulkopuolella sijaitsevista pyökkipuilla lämmitetyistä uuneista tuleva savu kanavoidaan savustushuoneeseen lattian läpi. Savustus kestää kaiken kaikkiaan kolme vuorokautta. Savustushuoneen lämpötila on 15–20 °C, ja sen suhteellinen kosteuspitoisuus on 50–90 %. Kuivauksen jälkeen kinkut viedään kypsyttämöihin, joissa on ikkunat, jotta voidaan varmistaa luonnollinen ilmanvaihto. Kypsytys tapahtuu tiloissa, joiden lämpötila 16–22 °C ja suhteellinen kosteuspitoisuus 50–90 %. Kypsytyksen aikana kinkuissa oleviin halkeamiin sivellään tahnaa, jonka ainesosat ovat seuraavat: 60–80 % sianihraa, enintään 25 % jauhettua viljaa, 1 % suolaa ja 1–30 % pippuria. Voitelun jälkeen kinkkujen kypsytystä jatketaan vähintään kymmenen kuukauden ajan – kymmenen samanpituisen 30 päivän jakson ajan ensimmäisestä suolauspäivästä lähtien.

Kokonainen luullinen Prosciutto di Sauris -kinkku painaa vähintään 7,5 kilogrammaa. Se voidaan saattaa myyntiin kokonaisena luullisena tai luuttomana taikka luuttomana ja paloiteltuna taikka viipaloituna ja esipakattuna. Luuttomat tai paloitellut kinkut on saatettava myyntiin tyhjiöpakattuna, ja viipaloidut ja esipakatut tuotteet on pakattava tyhjiöpakkaukseen tai suojakaasuun. SMM-tuotteen Prosciutto di Sauris luuttomaksi leikkaaminen, paloittelu, viipalointi ja pakkaus suoritetaan 4.3 kohdassa tarkoitetulla rajoitetulla alueella sijaitsevissa laitoksissa, jotta voidaan varmistaa, että kuluttajalle tarjottava tuote vastaa kyseisen tuotteen erityisominaisuuksia erityisesti sen maun ja tyypillisen savuntuoksun suhteen.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Prosciutto di Sauris -kinkun erityisominaisuudet ovat tiiviisti sidoksissa tuotantoalueeseen, erityisesti Saurisin laakson mikroilmastoon ja sianlihan perinteiseen savustusmenetelmään. Itä-länsisuuntaan sijaitseva Saurisin laakso on maljan muotoinen ja erityisten korkeussuhteidensa ansiosta vähemmän sateille altis kuin muut karnisten ja juliaanisten Alppien alueet. Sen sijainti yli 1 000 metriä merenpinnasta sekä laakson pohjalla ja sitä ympäröivillä vuorilla syntyvät ilmavirtaukset merkitsevät jatkuvia tuulia, jotka pysyvät, osaksi myös alueella sijaitsevan tekoaltaan ansiosta, yleensä leutoina ja puhaltavat päivisin kohti vuoria ja öisin kohti laaksoa luoden soveltuvat hygroskooppiset edellytykset, jotka auttavat kuivattamaan kinkkuja kypsytyksen aikana. Kypsytyksen aikana kinkun pinnalle muodostuu endogeenisiin entsyymeihin ja suolaan liittyvien biokemiallisten prosessien avustuksella mikroflooraa, erityisesti hometta, jota esiintyy luonnostaan kypsyttämöissä. Tämä antaa tuotteelle sille tyypilliset aistinvaraiset ominaisuudet. Tuotteen pehmeän maun katsotaan olevan sidoksissa viileään ilmaan, jota pääsee virtaamaan kypsyttämöihin ylemmästä Lumiein laaksosta, samoin kuin valmistuksessa käytettyyn oikeaan suolamäärään ja kinkun pinnalla olevan rasvan hapettumattomuuteen. Tässä mielessä Prosciutto di Sauris -kinkun tuotanto on tiukasti riippuvainen kyseisen alueen ympäristöön liittyvistä olosuhteista (ilmasto) ja biologisista olosuhteista (mikrofloora). Ainutlaatuiseen mikroilmastoon yhdistyy perinteinen kinkkujen suolaus- ja savustustaito. Alueen ensimmäisiltä asukkailta periytyvän savustustekniikan seurauksena liha saa tyypilliset aistinvaraiset ominaisuutensa, jotka liittyvät erityisesti savustetun kinkun väriin ja varsinkin sen tuoksuun ja makuun. Prosciutto di Sauris -kinkun savustukseen käytetään perinteisesti kyseisen alueen metsistä saatua pyökkipuuta, jonka savu antaa tuotteelle sille ominaisen kevyesti aromikkaan maun ja miedon tuoksun. Paikallisväestön perinteinen taito yhdistää saksalaisen perinteen mukainen savustus suolaukseen, joka on Alppien eteläpuolella yleisempi lihan säilöntätapa, vaikuttaa niin ikään osaltaan Prosciutto di Sauris -kinkun aistinvaraisiin ominaisuuksiin ja erityisesti sen miellyttävään savunaromiin ja -makuun.

4.7   Valvontaelin:

Valvontaelin täyttää standardin EN 45011 vaatimukset.

| Nimi: | Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q. |
| --- | --- |
| Osoite: | Via Nazionale 33/35 |
| 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Nimi:

Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q.

Osoite:

Via Nazionale 33/35

33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD

ITALIA

Puhelin

+39 0432956951

Faksi

+39 0432956955

Sähköposti:

info@ineq.it

4.8   Merkinnät:

Jokaiseen kinkkuun on merkittävä pysyvällä musteella tai polttamalla leima, jossa ilmoitetaan päivä, kuukausi (roomalaisin kirjaimin) ja vuosi, jona tuotteen valmistus aloitettiin, sekä teurastamon nimi. Suojattu maantieteellinen merkintä ”Prosciutto di Sauris” on merkittävä italian kielellä etikettiin selkein lähtemättömin kirjaimin, jotka erottuvat selvästi muista etiketissä olevista tiedoista. Välittömästi nimityksen jälkeen on merkittävä suojattua maantieteellistä merkintää tarkoittava ilmaisu ”Indicazione geografica protetta” ja/tai sen lyhenne ”I.G.P” (=SMM). Nimiin, toiminimiin tai yksityisiin tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät ovat sallittuja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan. SMM-tuotteen tunnus on merkittävä etiketteihin, pakkauksiin ja graafiseen aineistoon.

Kyseisen SMM-tuotteen tunnus koostuu sinisestä, vihreän reunuksen ympäröimästä soikiosta, jonka sisällä on keltaisella painettu teksti ”Sauris”. Tekstin yläpuolella on valkoisella piirretty kuva vuorista ja kaksi vihreää kuusta, ja sen alapuolella on kaksi vaaleansinistä kaariviivaa.

Image

---