# Diario Oficial C 165/2009

| | ISSN 1725-244X
  doi:10.3000/1725244X.C_2009.165.spa |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 165 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 52o año17 de julio de 2009 |

ISSN 1725-244X

doi:10.3000/1725244X.C_2009.165.spa

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 165

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

52o año17 de julio de 2009

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicaciones |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2009/C 165/01 | Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Número de información

Sumario

Página

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2009/C 165/01

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informaciones |
| --- | --- |
| | INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2009/C 165/03 | Tipo de cambio del euro | 4 |
| 2009/C 165/04 | Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (compensación y liquidación) [con arreglo al artículo 15 de la Decisión (2001/462/CE, CECA) de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21] | 5 |
| 2009/C 165/05 | Resumen de la Decisión de la Comisión, de 2 de junio de 2004, relativa a un procedimiento con arreglo al artículo 82 del Tratado CE [Asunto COMP/38.096 — Clearstream (compensación y liquidación)] [notificada con el número C(2004) 1958] | 7 |

IV   Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2009/C 165/03

Tipo de cambio del euro

4

2009/C 165/04

Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (compensación y liquidación) [con arreglo al artículo 15 de la Decisión (2001/462/CE, CECA) de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21]

[con arreglo al artículo 15 de la Decisión (2001/462/CE, CECA) de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21]

5

2009/C 165/05

Resumen de la Decisión de la Comisión, de 2 de junio de 2004, relativa a un procedimiento con arreglo al artículo 82 del Tratado CE [Asunto COMP/38.096 — Clearstream (compensación y liquidación)] [notificada con el número C(2004) 1958]

[notificada con el número C(2004) 1958]

7

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión |
| 2009/C 165/06 | Ayuda Estatal — Hungría — Ayuda estatal C 14/09 (ex NN 17/09) — Posible ayuda a Péti Nitrogénművek — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  ) | 12 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

2009/C 165/06

Ayuda Estatal — Hungría — Ayuda estatal C 14/09 (ex NN 17/09) — Posible ayuda a Péti Nitrogénművek — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/1

---

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE

Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 165/01

| Fecha de adopción de la decisión | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 617/08 |
| Estado miembro | Dinamarca |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Technology Transfer Institues |
| Base jurídica | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Investigación y desarrollo |
| Forma de la ayuda | Subvención directa |
| Presupuesto | Gasto anual previsto 130 mill. DKK. Importe total de la ayuda prevista 780 mill. DKK |
| Intensidad | 50 % |
| Duración | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Sectores económicos | Todos los sectores |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | — |
| Información adicional | Medida no constitutiva de ayuda |

Fecha de adopción de la decisión

8.6.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 617/08

Estado miembro

Dinamarca

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Technology Transfer Institues

Base jurídica

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Investigación y desarrollo

Forma de la ayuda

Subvención directa

Presupuesto

Gasto anual previsto 130 mill. DKK. Importe total de la ayuda prevista 780 mill. DKK

Intensidad

50 %

Duración

1.1.2009-31.12.2014

Sectores económicos

Todos los sectores

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

—

Información adicional

Medida no constitutiva de ayuda

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Fecha de adopción de la decisión | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 53/09 |
| Estado miembro | España |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Base jurídica | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Empleo |
| Forma de la ayuda | Reducción de las cotizaciones a la Seguridad Social |
| Presupuesto | Importe total de la ayuda prevista 0,13 mill. EUR |
| Intensidad | — |
| Duración | hasta el 1.6.2011 |
| Sectores económicos | Sector industrial |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Información adicional | — |

Fecha de adopción de la decisión

6.7.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 53/09

Estado miembro

España

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Base jurídica

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Empleo

Forma de la ayuda

Reducción de las cotizaciones a la Seguridad Social

Presupuesto

Importe total de la ayuda prevista 0,13 mill. EUR

Intensidad

—

Duración

hasta el 1.6.2011

Sectores económicos

Sector industrial

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Servicio Público de Empleo Estatal

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/3

---

No oposición a una concentración notificada

(Asunto COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 165/02

El 9 de julio de 2009, la Comisión decidió no oponerse a la concentración notificada que se cita en el encabezamiento y declararla compatible con el mercado común. Esta decisión se basa en el artículo 6, apartado 1, letra b) del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo. El texto íntegro de la decisión solo está disponible en inglés y se hará público una vez que se elimine cualquier secreto comercial que pueda contener. Estará disponible:

| — | en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad, |
| --- | --- |

—

en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad,

| — | en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32009M5513. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea. |
| --- | --- |

—

en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32009M5513. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea.

---

IV Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/4

---

Tipo de cambio del euro (1)

16 de julio de 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,4130 |
| JPY | yen japonés | 132,63 |
| DKK | corona danesa | 7,4456 |
| GBP | libra esterlina | 0,85910 |
| SEK | corona sueca | 11,0135 |
| CHF | franco suizo | 1,5154 |
| ISK | corona islandesa | |
| NOK | corona noruega | 9,0015 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 25,861 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 272,82 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,7005 |
| PLN | zloty polaco | 4,2900 |
| RON | leu rumano | 4,2313 |
| TRY | lira turca | 2,1570 |
| AUD | dólar australiano | 1,7582 |
| CAD | dólar canadiense | 1,5787 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 10,9512 |
| NZD | dólar neozelandés | 2,1852 |
| SGD | dólar de Singapur | 2,0501 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 795,45 |
| ZAR | rand sudafricano | 11,4575 |
| CNY | yuan renminbi | 9,6526 |
| HRK | kuna croata | 7,3270 |
| IDR | rupia indonesia | 14 305,53 |
| MYR | ringgit malayo | 5,0465 |
| PHP | peso filipino | 67,739 |
| RUB | rublo ruso | 44,9351 |
| THB | baht tailandés | 48,130 |
| BRL | real brasileño | 2,7279 |
| MXN | peso mexicano | 19,1829 |
| INR | rupia india | 68,7710 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,4130

JPY

yen japonés

132,63

DKK

corona danesa

7,4456

GBP

libra esterlina

0,85910

SEK

corona sueca

11,0135

CHF

franco suizo

1,5154

ISK

corona islandesa

NOK

corona noruega

9,0015

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

25,861

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

272,82

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,7005

PLN

zloty polaco

4,2900

RON

leu rumano

4,2313

TRY

lira turca

2,1570

AUD

dólar australiano

1,7582

CAD

dólar canadiense

1,5787

HKD

dólar de Hong Kong

10,9512

NZD

dólar neozelandés

2,1852

SGD

dólar de Singapur

2,0501

KRW

won de Corea del Sur

1 795,45

ZAR

rand sudafricano

11,4575

CNY

yuan renminbi

9,6526

HRK

kuna croata

7,3270

IDR

rupia indonesia

14 305,53

MYR

ringgit malayo

5,0465

PHP

peso filipino

67,739

RUB

rublo ruso

44,9351

THB

baht tailandés

48,130

BRL

real brasileño

2,7279

MXN

peso mexicano

19,1829

INR

rupia india

68,7710

---

(1)  Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/5

---

Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream

(compensación y liquidación)

[con arreglo al artículo 15 de la Decisión (2001/462/CE, CECA) de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21]

2009/C 165/04

El proyecto de Decisión en el presente asunto suscita las siguientes observaciones:

El pliego de cargos se envió a Clearstream International SA (en adelante «CI»), Luxemburgo, y Clearstream Banking AG (en adelante «CBF»), Frankfurt, el 28 de marzo de 2003. Las partes recibieron dicho pliego el 31 de marzo de 2003.

El 9 de abril de 2003, las partes solicitaron el acceso al expediente, y el 14 de abril de 2003 se dio dicho acceso. Debido a un error administrativo, se dio acceso a las partes a un documento clasificado como confidencial, que era un memorándum interno de Euroclear Bank S.A./N.V. (en adelante «EB») en el que se señalaban los objetivos y la estrategia que tenía EB con vistas a una reunión. Se informó a EB del error antes de la audiencia oral. A diferencia de la opinión de los servicios pertinentes de la Comisión, las partes consideraron que en el documento declarado confidencial había elementos que podían eximirles de responsabilidad y que debían utilizarse a su favor en la decisión final de la Comisión. Mi opinión fue que dicho documento no contenía información exculpatoria de responsabilidad que tuviera que proporcionarse a las partes o utilizarse en la decisión final de la Comisión.

Se dio a las partes un plazo de dos meses para contestar al pliego de cargos.

Mediante carta de 30 de mayo de 2003, los representantes legales de las partes contestaron al pliego de cargos. La respuesta se recibió el 3 de junio de 2003.

Las partes solicitaron una audiencia oral, que se celebró el 24 de julio de 2003.

Mediante correo electrónico de 8 de abril de 2003, EB solicitó permiso para participar en la audiencia oral y pidió una versión no confidencial del pliego de cargos. Ambas solicitudes fueron aceptadas, y el 2 de mayo de 2003 se facilitó a EB una versión no confidencial del pliego de condiciones. EB presentó sus observaciones el 13 de junio de 2003. Se permitió a EB tener conocimiento del pliego de cargos antes de que se comunicara a otras partes, salvo Clearstream, dado que era probable que contuviera información confidencial sobre EB.

Tras la audiencia oral, los servicios pertinentes de la Comisión siguieron investigando el caso y enviaron cartas en relación con el artículo 11 a las partes el 25 de julio de 2003 y a EB el 29 de julio de 2003. Las respuestas, que se recibieron el 1 de septiembre (partes) y el 28 de octubre de 2003 (EB) se incluyeron en el expediente.

El 25 agosto 2003, las partes solicitaron acceso adicional al expediente. Esta solicitud se refería a dos respuestas de 367 páginas que Euroclear había enviado como contestación a las cartas de la Comisión en relación con el artículo 11. Los servicios pertinentes de la Comisión contestaron el 6 de octubre de 2003 y dieron acceso a 141 páginas de los documentos solicitados. Se explicó a las partes que en las páginas restantes había acuerdos entre Euroclear y sus clientes o proveedores que contenían secretos empresariales. Los servicios pertinentes de la Comisión dieron breves explicaciones sobre los asuntos tratados en dichos acuerdos. Las partes no plantearon ninguna objeción al respecto al Consejero Auditor.

El 3 de noviembre de 2003 se dio nuevamente acceso al expediente. Como se había prometido en la respuesta de los servicios pertinentes de la Comisión de 6 de octubre de 2003, se dio acceso a documentos adicionales que se habían incluido en el expediente después del 14 de abril de 2003.

El 3 de noviembre de 2003, se celebró una reunión entre los servicios pertinentes de la Comisión y las partes. Estas expresaron su opinión sobre el modo en que debía interpretarse el nuevo material que habían proporcionado. Los servicios pertinentes de la Comisión explicaron cómo iban a utilizar la información que habían obtenido después de la audiencia oral. A este respecto, los servicios pertinentes de la Comisión enviaron también una carta a las partes el 17 de noviembre de 2003, en la que señalaron la interpretación de la información adicional obtenida que la Comisión pensaba incluir en su decisión final. Se ofreció a las partes la posibilidad de hacer observaciones sobre dicha carta hasta el 1 de diciembre de 2003.

Después de la audiencia oral se mantuvieron los cargos imputados a las partes. No obstante, la Comisión renunció a su intención de multar a las partes.

En vista de lo anterior, considero que en el presente asunto se ha respetado el derecho de las partes y de los terceros a ser oídos. El proyecto de decisión sólo incluye cargos respecto a los cuales se ha dado a las partes la posibilidad de expresar su opinión.

Bruselas, 5 de mayo de 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/7

---

Resumen de la Decisión de la Comisión

de 2 de junio de 2004

relativa a un procedimiento con arreglo al artículo 82 del Tratado CE

[Asunto COMP/38.096 — Clearstream (compensación y liquidación)]

[notificada con el número C(2004) 1958]

(El texto en lengua alemana es el único auténtico)

2009/C 165/05

El 2 de junio de 2004, la Comisión adoptó una decisión relativa a un procedimiento con arreglo al artículo 82 del Tratado CE. De conformidad con lo previsto en el artículo 30 del Reglamento (CE) no 1/2003 del Consejo
   (1)
  , la Comisión publica a continuación los nombres de las partes y el contenido principal de la decisión, incluidas las sanciones impuestas, teniendo en cuenta el interés legítimo de las empresas por que no se revelen sus intereses comerciales. Puede consultarse una versión no confidencial del texto completo de la decisión en las lenguas auténticas del caso y en las lenguas del trabajo de la Comisión en el sitio Internet de la DG COMP en:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INTRODUCCIÓN

| 1. | El presente texto es un resumen de la Decisión de la Comisión de 2 de junio de 2004 en el asunto previamente mencionado. La Decisión resuelve que Clearstream Banking AG, también denominada Clearstream Banking Frankfurt (CBF), y su sociedad matriz Clearstream International (CI), denominadas conjuntamente «Clearstream», han vulnerado el artículo 82 del Tratado. Clearstream se negó a prestar determinados servicios de compensación y liquidación de valores a Euroclear Bank SA (EB), e impuso precios discriminatorios en perjuicio de EB. |
| --- | --- |

1.

El presente texto es un resumen de la Decisión de la Comisión de 2 de junio de 2004 en el asunto previamente mencionado. La Decisión resuelve que Clearstream Banking AG, también denominada Clearstream Banking Frankfurt (CBF), y su sociedad matriz Clearstream International (CI), denominadas conjuntamente «Clearstream», han vulnerado el artículo 82 del Tratado. Clearstream se negó a prestar determinados servicios de compensación y liquidación de valores a Euroclear Bank SA (EB), e impuso precios discriminatorios en perjuicio de EB.

| 2. | Este procedimiento tuvo su origen en una investigación de oficio dirigida a examinar si la política de competencia de la Comunidad se aplicaba correctamente en el sector comunitario de la post-negociación de valores. La Comisión investigó concretamente sobre i) el acceso, ii) los precios, iii) los acuerdos exclusivos y iv) la consolidación. En una fase posterior, la investigación se centró progresivamente en el posible comportamiento abusivo de Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Este procedimiento tuvo su origen en una investigación de oficio dirigida a examinar si la política de competencia de la Comunidad se aplicaba correctamente en el sector comunitario de la post-negociación de valores. La Comisión investigó concretamente sobre i) el acceso, ii) los precios, iii) los acuerdos exclusivos y iv) la consolidación. En una fase posterior, la investigación se centró progresivamente en el posible comportamiento abusivo de Clearstream.

| 3. | El 28 de marzo de 2003, la Comisión envió a Clearstream un pliego de cargos. Clearstream respondió a este pliego de cargos y expresó además sus opiniones en una audiencia celebrada el 24 de julio de 2003. |
| --- | --- |

3.

El 28 de marzo de 2003, la Comisión envió a Clearstream un pliego de cargos. Clearstream respondió a este pliego de cargos y expresó además sus opiniones en una audiencia celebrada el 24 de julio de 2003.

| 4. | El informe del Consejero Auditor observa que se han respetado los derechos de defensa de Clearstream. |
| --- | --- |

4.

El informe del Consejero Auditor observa que se han respetado los derechos de defensa de Clearstream.

| 5. | El Comité consultivo de acuerdos y posiciones dominantes se reunió el 30 de abril de 2004 y emitió un dictamen favorable. |
| --- | --- |

5.

El Comité consultivo de acuerdos y posiciones dominantes se reunió el 30 de abril de 2004 y emitió un dictamen favorable.

| 6. | No se impuso ninguna multa. A continuación se describe la motivación de la Decisión y de la propuesta de no imponer multas. |
| --- | --- |

6.

No se impuso ninguna multa. A continuación se describe la motivación de la Decisión y de la propuesta de no imponer multas.

1.   RESUMEN DEL ASUNTO

| 7. | El asunto Clearstream se refiere a la aplicación del Derecho de competencia de la UE a una serie específica de actos en un momento dado. No pretende en absoluto establecer normas o un marco reglamentario. |
| --- | --- |

7.

El asunto Clearstream se refiere a la aplicación del Derecho de competencia de la UE a una serie específica de actos en un momento dado. No pretende en absoluto establecer normas o un marco reglamentario.

| 8. | Su principal complejidad se deriva del sector en cuestión (compensación y liquidación de valores), un sector donde los procesos son complejos, la terminología no es homogénea, los participantes en los diferentes niveles son numerosos, y que está experimentando cambios considerables impulsados por la regulación y el propio sector. |
| --- | --- |

8.

Su principal complejidad se deriva del sector en cuestión (compensación y liquidación de valores), un sector donde los procesos son complejos, la terminología no es homogénea, los participantes en los diferentes niveles son numerosos, y que está experimentando cambios considerables impulsados por la regulación y el propio sector.

| 9. | Las características de los principales procesos de post-negociación de valores pueden resumirse del siguiente modo:






  — | la compensación es el proceso que se desarrolla entre la negociación y la liquidación. La compensación garantiza que el comprador y el vendedor han acordado una operación idéntica y que el vendedor vende valores que tiene derecho a vender, |
| --- | --- | --- |

9.

Las características de los principales procesos de post-negociación de valores pueden resumirse del siguiente modo:

—

la compensación es el proceso que se desarrolla entre la negociación y la liquidación. La compensación garantiza que el comprador y el vendedor han acordado una operación idéntica y que el vendedor vende valores que tiene derecho a vender,

| — | la liquidación es el traspaso final de valores del vendedor al comprador y el traspaso final de fondos del comprador al vendedor, así como las anotaciones pertinentes en las cuentas de valores. |
| --- | --- |

—

la liquidación es el traspaso final de valores del vendedor al comprador y el traspaso final de fondos del comprador al vendedor, así como las anotaciones pertinentes en las cuentas de valores.

| 10. | Además de los pasos necesarios para ejecutar una operación de valores, los valores también deben custodiarse. El término «custodia» (en inglés safekeeping o custody) se utiliza para referirse al depósito efectivo en la entidad que guarda los valores física o electrónicamente. También se denomina «depósito primario» o «custodia final». Se considera que las entidades que no poseen valores en custodia final actúan como «intermediarios» en relación con dichos valores. |
| --- | --- |

10.

Además de los pasos necesarios para ejecutar una operación de valores, los valores también deben custodiarse. El término «custodia» (en inglés safekeeping o custody) se utiliza para referirse al depósito efectivo en la entidad que guarda los valores física o electrónicamente. También se denomina «depósito primario» o «custodia final». Se considera que las entidades que no poseen valores en custodia final actúan como «intermediarios» en relación con dichos valores.

| 11. | Los prestadores de servicios de compensación y liquidación pueden ser Depositarios Centrales de Valores (DCV) (2), Depositarios Centrales Internacionales de Valores (DCIV) (3) o intermediarios de otro tipo, como los bancos. Sin embargo, cada institución sólo puede llevar a cabo la compensación y liquidación «primaria» (4) de los valores depositados para custodia final. En el presente caso, dado que todos los valores emitidos conforme al Derecho alemán y guardados en custodia colectiva (5) se depositan en CBF (denominado DCV emisor), solamente CBF puede llevar a cabo la compensación y liquidación primaria de estos valores. |
| --- | --- |

11.

Los prestadores de servicios de compensación y liquidación pueden ser Depositarios Centrales de Valores (DCV) (2), Depositarios Centrales Internacionales de Valores (DCIV) (3) o intermediarios de otro tipo, como los bancos. Sin embargo, cada institución sólo puede llevar a cabo la compensación y liquidación «primaria» (4) de los valores depositados para custodia final. En el presente caso, dado que todos los valores emitidos conforme al Derecho alemán y guardados en custodia colectiva (5) se depositan en CBF (denominado DCV emisor), solamente CBF puede llevar a cabo la compensación y liquidación primaria de estos valores.

| 12. | La Decisión se refiere a los servicios de tratamiento (compensación y liquidación) prestados en relación con los valores, y no a los servicios de custodia. CBF presta estos servicios a través de una plataforma informática denominada CASCADE. La finalidad de CASCADE-RS (que es el subsistema de CASCADE al que no se permitió acceder a EB) es introducir información en relación con las acciones nominativas. Sólo es preciso actualizarla periódicamente (por ejemplo, antes de una asamblea general) y no interviene en el tratamiento de operaciones sobre acciones nominativas. No obstante, CBF denegó a EB el derecho a incluir el tratamiento de acciones nominativas en la plataforma CASCADE hasta que tuviera acceso a CASCADE-RS. |
| --- | --- |

12.

La Decisión se refiere a los servicios de tratamiento (compensación y liquidación) prestados en relación con los valores, y no a los servicios de custodia. CBF presta estos servicios a través de una plataforma informática denominada CASCADE. La finalidad de CASCADE-RS (que es el subsistema de CASCADE al que no se permitió acceder a EB) es introducir información en relación con las acciones nominativas. Sólo es preciso actualizarla periódicamente (por ejemplo, antes de una asamblea general) y no interviene en el tratamiento de operaciones sobre acciones nominativas. No obstante, CBF denegó a EB el derecho a incluir el tratamiento de acciones nominativas en la plataforma CASCADE hasta que tuviera acceso a CASCADE-RS.

1.1.   Mercado de referencia

| 13. | El mercado de referencia se define como la prestación de servicios primarios de compensación y liquidación por el DCV emisor (el Depositario Central de Valores, que es el depósito primario de valores) a DCV de otros Estados miembros y a DCIV en relación con valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán. La compensación y liquidación primaria se produce cuando hay un cambio en el estado de una cuenta de valores del DCV emisor (CBF para los valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán). En cambio, la compensación y liquidación secundaria la ejecutan los intermediarios en una fase posterior en sus libros. Incluye, por un lado, las operaciones «espejo» mediante las cuales los intermediarios reflejan el resultado de la compensación y liquidación primaria en las cuentas de sus clientes y, por otro, las anotaciones en cuenta tras operaciones internalizadas. La internalización se produce si el intermediario puede anotar la transacción en sus propios libros (es decir, si el comprador y el vendedor son ambos titulares de cuentas en el mismo intermediario). |
| --- | --- |

13.

El mercado de referencia se define como la prestación de servicios primarios de compensación y liquidación por el DCV emisor (el Depositario Central de Valores, que es el depósito primario de valores) a DCV de otros Estados miembros y a DCIV en relación con valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán. La compensación y liquidación primaria se produce cuando hay un cambio en el estado de una cuenta de valores del DCV emisor (CBF para los valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán). En cambio, la compensación y liquidación secundaria la ejecutan los intermediarios en una fase posterior en sus libros. Incluye, por un lado, las operaciones «espejo» mediante las cuales los intermediarios reflejan el resultado de la compensación y liquidación primaria en las cuentas de sus clientes y, por otro, las anotaciones en cuenta tras operaciones internalizadas. La internalización se produce si el intermediario puede anotar la transacción en sus propios libros (es decir, si el comprador y el vendedor son ambos titulares de cuentas en el mismo intermediario).

| 14. | Las partes han sostenido que la compensación y liquidación primaria y secundaria no son mercados distintos. |
| --- | --- |

14.

Las partes han sostenido que la compensación y liquidación primaria y secundaria no son mercados distintos.

| 15. | La Decisión examina pormenorizadamente los puntos de vista de Clearstream y de EB respecto a la definición del mercado de referencia. Clearstream sostiene que la compensación y liquidación por subdepositarios (intermediarios) viene a sustituir a la compensación y liquidación efectuadas por CBF. En una interpretación similar, EB (6) sostiene que la internalización plantea un problema competitivo a los DCV. En la Decisión, esos argumentos se refutan del siguiente modo:






  — | hay un grupo de proveedores de servicios de compensación y liquidación para los que el acceso indirecto al DCV emisor — en este caso, CBF — a través de un intermediario no constituye una alternativa viable al acceso directo (habida cuenta de los plazos más limitados, el mayor nivel de riesgo y complejidad, los costes adicionales y el potencial conflicto de intereses que se deriva del recurso a un intermediario), |
| --- | --- | --- |

15.

La Decisión examina pormenorizadamente los puntos de vista de Clearstream y de EB respecto a la definición del mercado de referencia. Clearstream sostiene que la compensación y liquidación por subdepositarios (intermediarios) viene a sustituir a la compensación y liquidación efectuadas por CBF. En una interpretación similar, EB (6) sostiene que la internalización plantea un problema competitivo a los DCV. En la Decisión, esos argumentos se refutan del siguiente modo:

—

hay un grupo de proveedores de servicios de compensación y liquidación para los que el acceso indirecto al DCV emisor — en este caso, CBF — a través de un intermediario no constituye una alternativa viable al acceso directo (habida cuenta de los plazos más limitados, el mayor nivel de riesgo y complejidad, los costes adicionales y el potencial conflicto de intereses que se deriva del recurso a un intermediario),

| — | aparte del hecho de que la compensación y liquidación secundaria no es una alternativa válida para los clientes (intermediarios) que requieren servicios primarios de compensación y liquidación con el fin de poder prestar servicios secundarios eficientes y competitivos de compensación y liquidación a sus propios clientes, ningún intermediario puede internalizar todas las operaciones con todas las contrapartes potenciales sobre todos los valores custodiados por el DCV emisor. El presente caso se refiere precisamente a una situación en la que un intermediario (EB) solicitó servicios primarios de compensación y liquidación al DCV emisor y no podía obtener servicios sustitutivos internamente o a través de otro intermediario, |
| --- | --- |

—

aparte del hecho de que la compensación y liquidación secundaria no es una alternativa válida para los clientes (intermediarios) que requieren servicios primarios de compensación y liquidación con el fin de poder prestar servicios secundarios eficientes y competitivos de compensación y liquidación a sus propios clientes, ningún intermediario puede internalizar todas las operaciones con todas las contrapartes potenciales sobre todos los valores custodiados por el DCV emisor. El presente caso se refiere precisamente a una situación en la que un intermediario (EB) solicitó servicios primarios de compensación y liquidación al DCV emisor y no podía obtener servicios sustitutivos internamente o a través de otro intermediario,

| — | el DCV emisor no está condicionado por los precios aplicados por los intermediarios cuando se necesita compensación y liquidación primaria, como muestra el presente caso. Durante el tiempo en que EB intentó sin éxito obtener una rebaja del precio de los servicios primarios de compensación y liquidación directamente de CBF y dejar de utilizar el Deutsche Bank como intermediario, los precios del Deutsche Bank no condicionaron a Clearstream en las conversaciones con EB. |
| --- | --- |

—

el DCV emisor no está condicionado por los precios aplicados por los intermediarios cuando se necesita compensación y liquidación primaria, como muestra el presente caso. Durante el tiempo en que EB intentó sin éxito obtener una rebaja del precio de los servicios primarios de compensación y liquidación directamente de CBF y dejar de utilizar el Deutsche Bank como intermediario, los precios del Deutsche Bank no condicionaron a Clearstream en las conversaciones con EB.

| 16. | A efectos de definición de mercado, la Comisión no debe examinar en el presente caso las necesidades de los clientes de los intermediarios, sino más bien las necesidades específicas de la categoría de clientes que necesita el producto o servicio, es decir, los intermediarios financieros que desean ofrecer servicios secundarios de compensación y liquidación económicamente importantes, eficientes y competitivos a sus propios clientes. Para esta categoría de clientes, la compensación y liquidación primaria llevada a cabo por el DCV emisor y la compensación y liquidación secundaria efectuada por los intermediarios no son alternativas sustituibles. Como explica EB, el acceso indirecto que implica recurrir a otro intermediario (a menudo un competidor) en vez de al DCV emisor no es una alternativa aceptable. |
| --- | --- |

16.

A efectos de definición de mercado, la Comisión no debe examinar en el presente caso las necesidades de los clientes de los intermediarios, sino más bien las necesidades específicas de la categoría de clientes que necesita el producto o servicio, es decir, los intermediarios financieros que desean ofrecer servicios secundarios de compensación y liquidación económicamente importantes, eficientes y competitivos a sus propios clientes. Para esta categoría de clientes, la compensación y liquidación primaria llevada a cabo por el DCV emisor y la compensación y liquidación secundaria efectuada por los intermediarios no son alternativas sustituibles. Como explica EB, el acceso indirecto que implica recurrir a otro intermediario (a menudo un competidor) en vez de al DCV emisor no es una alternativa aceptable.

| 17. | Los servicios específicos prestados a DCV y DCIV no pueden compararse con los servicios estándar proporcionados a los clientes que no son DCV (bancos), que se prestan sobre la base de las Condiciones Generales de CBF. |
| --- | --- |

17.

Los servicios específicos prestados a DCV y DCIV no pueden compararse con los servicios estándar proporcionados a los clientes que no son DCV (bancos), que se prestan sobre la base de las Condiciones Generales de CBF.

1.2.   Posición dominante

| 18. | CBF es dominante en el mercado de referencia porque es el único DCV de los valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán conservados en custodia colectiva. Es por tanto la única entidad capaz de llevar a cabo la compensación y liquidación primaria de estos valores. Su posición no está amenazada por una competencia real en el mercado. La posibilidad de que se produzca la entrada de un nuevo operador en un futuro próximo es poco realista. |
| --- | --- |

18.

CBF es dominante en el mercado de referencia porque es el único DCV de los valores emitidos de conformidad con el Derecho alemán conservados en custodia colectiva. Es por tanto la única entidad capaz de llevar a cabo la compensación y liquidación primaria de estos valores. Su posición no está amenazada por una competencia real en el mercado. La posibilidad de que se produzca la entrada de un nuevo operador en un futuro próximo es poco realista.

1.3.   Abuso

| 19. | La Decisión identifica dos tipos de abuso:






  — | la negativa a prestar servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas al denegar el acceso a CASCADE-RS, y la discriminación de EB en relación con la prestación de esos servicios, |
| --- | --- | --- |

19.

La Decisión identifica dos tipos de abuso:

—

la negativa a prestar servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas al denegar el acceso a CASCADE-RS, y la discriminación de EB en relación con la prestación de esos servicios,

| — | la aplicación de precios discriminatorios por la prestación de servicios primarios de compensación y liquidación. Cabe señalar que esta discriminación se refiere a los precios aplicados a todas las operaciones procesadas en CASCADE para EB y no se limita a las acciones nominativas, a diferencia de lo que ocurre en el primer tipo de abuso. |
| --- | --- |

—

la aplicación de precios discriminatorios por la prestación de servicios primarios de compensación y liquidación. Cabe señalar que esta discriminación se refiere a los precios aplicados a todas las operaciones procesadas en CASCADE para EB y no se limita a las acciones nominativas, a diferencia de lo que ocurre en el primer tipo de abuso.

1.3.1.   Negativa a prestar servicios primarios de compensación y liquidación y discriminación de EB

| 20. | Esta negativa consistió en denegar el acceso a CASCADE-RS. Sin este acceso, EB no podía obtener los servicios de compensación y liquidación de acciones nominativas en la plataforma CASCADE, aunque podía seguir obteniendo este servicio para otras operaciones. La negativa a prestar a EB estos servicios se deriva de la combinación de varios factores: Clearstream es un socio comercial insoslayable, EB no podía duplicar los servicios que solicitaba, y la denegación perjudicaba la innovación y la competencia en el mercado descendente. Además, la importancia creciente de las acciones nominativas en Alemania provocó una reducción de los servicios prestados a EB, cliente de Clearstream, y se atentó contra la confianza legítima de EB en que Clearstream le prestaría servicios primarios de compensación y liquidación en un plazo razonable. |
| --- | --- |

20.

Esta negativa consistió en denegar el acceso a CASCADE-RS. Sin este acceso, EB no podía obtener los servicios de compensación y liquidación de acciones nominativas en la plataforma CASCADE, aunque podía seguir obteniendo este servicio para otras operaciones. La negativa a prestar a EB estos servicios se deriva de la combinación de varios factores: Clearstream es un socio comercial insoslayable, EB no podía duplicar los servicios que solicitaba, y la denegación perjudicaba la innovación y la competencia en el mercado descendente. Además, la importancia creciente de las acciones nominativas en Alemania provocó una reducción de los servicios prestados a EB, cliente de Clearstream, y se atentó contra la confianza legítima de EB en que Clearstream le prestaría servicios primarios de compensación y liquidación en un plazo razonable.

| 21. | Existe también discriminación por parte de Clearstream porque el comportamiento dilatorio respecto a EB contrasta con el plazo razonable aplicado a otros clientes por los mismos servicios. |
| --- | --- |

21.

Existe también discriminación por parte de Clearstream porque el comportamiento dilatorio respecto a EB contrasta con el plazo razonable aplicado a otros clientes por los mismos servicios.

1.3.1.1.   Denegación del servicio

| 22. | Del examen de las barreras de acceso al mercado de referencia de los competidores potenciales de la posición dominante de CBF se desprende que éste es un socio comercial necesario que no puede ser sustituido por una fuente alternativa ni duplicado por EB. Al negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas, el comportamiento de Clearstream impidió a EB proporcionar un servicio paneuropeo completo e innovador en el mercado descendente de la compensación y liquidación transfronteriza de valores en la UE. Las acciones nominativas son las acciones alemanas que más se negocian a escala internacional y, por tanto, suelen figurar en las operaciones de los clientes de DCIV. |
| --- | --- |

22.

Del examen de las barreras de acceso al mercado de referencia de los competidores potenciales de la posición dominante de CBF se desprende que éste es un socio comercial necesario que no puede ser sustituido por una fuente alternativa ni duplicado por EB. Al negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas, el comportamiento de Clearstream impidió a EB proporcionar un servicio paneuropeo completo e innovador en el mercado descendente de la compensación y liquidación transfronteriza de valores en la UE. Las acciones nominativas son las acciones alemanas que más se negocian a escala internacional y, por tanto, suelen figurar en las operaciones de los clientes de DCIV.

| 23. | Nada indica que el comportamiento de Clearstream estuviera motivado por un intento de mejorar la eficiencia de la prestación de sus propios servicios u operaciones, o de generar beneficios para sus clientes. Clearstream no ha alegado la mejora de la eficiencia o de los beneficios para el consumidor. Más bien, la motivación económica y el impacto real de esta denegación han de evaluarse en el contexto del grupo financiero en el que se integra CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), una empresa filial de CBF en el holding común Clearstream International (CI), es el único DCIV en la UE junto con EB y, por tanto, un competidor directo de EB en el mercado descendente de la compensación y liquidación secundaria en operaciones transfronterizas. Los clientes típicos de DCIV, por ejemplo los inversores institucionales activos, que desean utilizar un servicio de ventanilla única de un DCIV en la UE se benefician de servicios innovadores como los que ofrece EB. Así pues, la denegación de Clearstream obstaculizó la prestación de servicios secundarios innovadores de compensación y liquidación de valores en operaciones transfronterizas. |
| --- | --- |

23.

Nada indica que el comportamiento de Clearstream estuviera motivado por un intento de mejorar la eficiencia de la prestación de sus propios servicios u operaciones, o de generar beneficios para sus clientes. Clearstream no ha alegado la mejora de la eficiencia o de los beneficios para el consumidor. Más bien, la motivación económica y el impacto real de esta denegación han de evaluarse en el contexto del grupo financiero en el que se integra CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), una empresa filial de CBF en el holding común Clearstream International (CI), es el único DCIV en la UE junto con EB y, por tanto, un competidor directo de EB en el mercado descendente de la compensación y liquidación secundaria en operaciones transfronterizas. Los clientes típicos de DCIV, por ejemplo los inversores institucionales activos, que desean utilizar un servicio de ventanilla única de un DCIV en la UE se benefician de servicios innovadores como los que ofrece EB. Así pues, la denegación de Clearstream obstaculizó la prestación de servicios secundarios innovadores de compensación y liquidación de valores en operaciones transfronterizas.

1.3.1.2.   Discriminación: el comportamiento dilatorio con EB contrasta con el trato dispensado a clientes comparables.

| 24. | EB solicitó el acceso a CASCADE-RS el 3 de agosto de 1999 y Clearstream no se lo concedió hasta el 19 de noviembre de 2001. La Decisión examina pormenorizadamente:






  — | la denegación inicial de acceso entre agosto de 1999 y noviembre de 2000, período durante el cual se hizo creer a EB que se le concedería el acceso (se debaten cuestiones concretas, se ofrece formación, se solicita un preaviso de dos/tres semanas de la transferencia de la cuenta de acciones nominativas, etc.), |
| --- | --- | --- |

24.

EB solicitó el acceso a CASCADE-RS el 3 de agosto de 1999 y Clearstream no se lo concedió hasta el 19 de noviembre de 2001. La Decisión examina pormenorizadamente:

—

la denegación inicial de acceso entre agosto de 1999 y noviembre de 2000, período durante el cual se hizo creer a EB que se le concedería el acceso (se debaten cuestiones concretas, se ofrece formación, se solicita un preaviso de dos/tres semanas de la transferencia de la cuenta de acciones nominativas, etc.),

| — | la denegación posterior desde diciembre de 2000 hasta el 19 de noviembre de 2001. Durante este período, la dirección de CI intervino para paralizar el acceso a CASCADE-RS supeditando dicho acceso a la renegociación de un acuerdo global con EB. Supeditar en ese momento el acceso a una renegociación global carecía de justificación. Entre otros factores, se habían ultimado todos los preparativos a nivel técnico y el acceso se concedió finalmente sin la renegociación de un nuevo acuerdo. |
| --- | --- |

—

la denegación posterior desde diciembre de 2000 hasta el 19 de noviembre de 2001. Durante este período, la dirección de CI intervino para paralizar el acceso a CASCADE-RS supeditando dicho acceso a la renegociación de un acuerdo global con EB. Supeditar en ese momento el acceso a una renegociación global carecía de justificación. Entre otros factores, se habían ultimado todos los preparativos a nivel técnico y el acceso se concedió finalmente sin la renegociación de un nuevo acuerdo.

| 25. | El tiempo que tardó Clearstream en proporcionar a EB acceso a CASCADE-RS excede de lo que se considera un período razonable de un máximo de cuatro meses desde la solicitud. Cuatro meses después de la fecha de solicitud, el 3 de agosto de 1999, es el 3 de diciembre de 1999. Para determinar lo que constituye un período razonable, la Decisión tiene en cuenta los preparativos internos de ambas partes en dos ocasiones (la primera, el período de preparación al lanzamiento previsto del acceso a CASCADE-RS el 4 de diciembre de 2000 y el segundo, la preparación de la fecha de lanzamiento del 19 de noviembre de 2001). En ambos casos, los planes internos se basaron en un plazo de dos a tres meses. Además, a los DCV que solicitaron acceso a CASCADE-RS se les concedió casi inmediatamente o en el plazo máximo de un mes, y CBL obtuvo el acceso en el plazo de cuatro meses. |
| --- | --- |

25.

El tiempo que tardó Clearstream en proporcionar a EB acceso a CASCADE-RS excede de lo que se considera un período razonable de un máximo de cuatro meses desde la solicitud. Cuatro meses después de la fecha de solicitud, el 3 de agosto de 1999, es el 3 de diciembre de 1999. Para determinar lo que constituye un período razonable, la Decisión tiene en cuenta los preparativos internos de ambas partes en dos ocasiones (la primera, el período de preparación al lanzamiento previsto del acceso a CASCADE-RS el 4 de diciembre de 2000 y el segundo, la preparación de la fecha de lanzamiento del 19 de noviembre de 2001). En ambos casos, los planes internos se basaron en un plazo de dos a tres meses. Además, a los DCV que solicitaron acceso a CASCADE-RS se les concedió casi inmediatamente o en el plazo máximo de un mes, y CBL obtuvo el acceso en el plazo de cuatro meses.

1.3.1.3.   Conclusión sobre la denegación del servicio y la discriminación relativa a la prestación

| 26. | Por las razones anteriormente expuestas, la Decisión concluye que Clearstream vulneró el artículo 82 al negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas entre el 3 de diciembre de 1999 y el 19 de noviembre de 2001, de manera injustificada y durante un período de tiempo irrazonable. En la medida en que Clearstream negó estos servicios a EB pero los prestó sin dilación a clientes comparables, la denegación también constituye discriminación. |
| --- | --- |

26.

Por las razones anteriormente expuestas, la Decisión concluye que Clearstream vulneró el artículo 82 al negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación de acciones nominativas entre el 3 de diciembre de 1999 y el 19 de noviembre de 2001, de manera injustificada y durante un período de tiempo irrazonable. En la medida en que Clearstream negó estos servicios a EB pero los prestó sin dilación a clientes comparables, la denegación también constituye discriminación.

1.3.2.   Aplicación de precios discriminatorios por servicios primarios de compensación y liquidación

| 27. | Entre finales de 1996 y el 1 de enero de 2002, Clearstream cobró X EUR por operación a Euroclear, mientras que cobraba Y euros a DCV nacionales (siendo X un 20 % superior a Y). Además, Euroclear, a diferencia de los DCV, también pagó una cuota anual que cubría en parte los servicios de liquidación. |
| --- | --- |

27.

Entre finales de 1996 y el 1 de enero de 2002, Clearstream cobró X EUR por operación a Euroclear, mientras que cobraba Y euros a DCV nacionales (siendo X un 20 % superior a Y). Además, Euroclear, a diferencia de los DCV, también pagó una cuota anual que cubría en parte los servicios de liquidación.

| 28. | Sobre la base de la información facilitada por CBF, la Decisión considera que el contenido de los servicios primarios de compensación y liquidación en operaciones transfronterizas prestados por Clearstream a DCV y a DCIV es equivalente. |
| --- | --- |

28.

Sobre la base de la información facilitada por CBF, la Decisión considera que el contenido de los servicios primarios de compensación y liquidación en operaciones transfronterizas prestados por Clearstream a DCV y a DCIV es equivalente.

| 29. | Se examinó pormenorizadamente si la diferencia de precios tenía una justificación objetiva. Conviene destacar que Clearstream no lleva una contabilidad de costes desglosada por clientes y que, a pesar de habérsele solicitado repetidamente, no ha presentado ninguna justificación aceptable basada en los costes para la diferencia de precios. |
| --- | --- |

29.

Se examinó pormenorizadamente si la diferencia de precios tenía una justificación objetiva. Conviene destacar que Clearstream no lleva una contabilidad de costes desglosada por clientes y que, a pesar de habérsele solicitado repetidamente, no ha presentado ninguna justificación aceptable basada en los costes para la diferencia de precios.

| 30. | Como conclusión, la Comisión decidió que al cobrar a EB un precio por operación más elevado (X EUR) por servicios primarios de compensación y liquidación, en un momento en que cobraba solamente Y euros por operación a DCV nacionales por servicios equivalentes, Clearstream discriminó a EB vulnerando el artículo 82 del Tratado, sin justificación objetiva y sin ninguna ventaja para los clientes. |
| --- | --- |

30.

Como conclusión, la Comisión decidió que al cobrar a EB un precio por operación más elevado (X EUR) por servicios primarios de compensación y liquidación, en un momento en que cobraba solamente Y euros por operación a DCV nacionales por servicios equivalentes, Clearstream discriminó a EB vulnerando el artículo 82 del Tratado, sin justificación objetiva y sin ninguna ventaja para los clientes.

2.   NO IMPOSICIÓN DE MULTA

| 31. | Son varios los motivos por los que no se impusieron multas en este caso. |
| --- | --- |

31.

Son varios los motivos por los que no se impusieron multas en este caso.

Se trata de la primera Decisión en un sector complejo

| 32. | No existe práctica decisoria ni jurisprudencia comunitarias en relación con la compensación y liquidación de valores. Concretamente, un elemento clave como el análisis detallado de los procesos de compensación y liquidación en el contexto de la definición del mercado es novedoso. La Decisión analiza el mercado de referencia distinguiendo entre mercado primario y secundario, así como otras cuestiones sectoriales complejas, como la internalización. |
| --- | --- |

32.

No existe práctica decisoria ni jurisprudencia comunitarias en relación con la compensación y liquidación de valores. Concretamente, un elemento clave como el análisis detallado de los procesos de compensación y liquidación en el contexto de la definición del mercado es novedoso. La Decisión analiza el mercado de referencia distinguiendo entre mercado primario y secundario, así como otras cuestiones sectoriales complejas, como la internalización.

La infracción ha cesado

| 33. | Aunque, en sí mismo, el hecho de que la infracción haya cesado no es motivo para no imponer una multa, es necesario considerar también otros factores, como el carácter novedoso de los temas abordados. |
| --- | --- |

33.

Aunque, en sí mismo, el hecho de que la infracción haya cesado no es motivo para no imponer una multa, es necesario considerar también otros factores, como el carácter novedoso de los temas abordados.

Los servicios transfronterizos de compensación y liquidación en la UE se encuentran en una encrucijada

| 34. | El sector de la compensación y liquidación en la UE se encuentra en plena evolución, en particular en el caso de las operaciones transfronterizas, como en el presente asunto. Diferentes instituciones están debatiendo actualmente aspectos relacionados con las funciones de los prestadores de servicios, el margen de internalización, el papel de los DCV y DCIV y su relación con los grandes depositarios. Aunque estas cuestiones no coinciden totalmente con las que son objeto de la Decisión, guardan bastante relación. |
| --- | --- |

34.

El sector de la compensación y liquidación en la UE se encuentra en plena evolución, en particular en el caso de las operaciones transfronterizas, como en el presente asunto. Diferentes instituciones están debatiendo actualmente aspectos relacionados con las funciones de los prestadores de servicios, el margen de internalización, el papel de los DCV y DCIV y su relación con los grandes depositarios. Aunque estas cuestiones no coinciden totalmente con las que son objeto de la Decisión, guardan bastante relación.

| 35. | En ese contexto, parece adecuado no imponer multas. No obstante, es necesario que la Comisión adopte una decisión que clarifique la situación legal de Clearstream y otras empresas. |
| --- | --- |

35.

En ese contexto, parece adecuado no imponer multas. No obstante, es necesario que la Comisión adopte una decisión que clarifique la situación legal de Clearstream y otras empresas.

3.   CONCLUSIÓN

| 36. | La Decisión considera que Clearstream ha infringido el artículo 82 del Tratado por negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación por acciones nominativas de manera injustificada y durante un período irrazonable de tiempo, y por discriminar a EB en la prestación de dichos servicios. Además, concluye que Clearstream aplicó precios discriminatorios. |
| --- | --- |

36.

La Decisión considera que Clearstream ha infringido el artículo 82 del Tratado por negarse a prestar a EB servicios primarios de compensación y liquidación por acciones nominativas de manera injustificada y durante un período irrazonable de tiempo, y por discriminar a EB en la prestación de dichos servicios. Además, concluye que Clearstream aplicó precios discriminatorios.

---

(1)  DO L 1 de 4.1.2003, p. 1.

(2)  Un DCV es una institución que guarda y administra valores y permite el tratamiento de operaciones con valores mediante anotaciones en cuenta. En su país de origen, presta servicios de tratamiento de las operaciones con los valores cuya custodia final tiene asignada, y al desempeñar esta función se le denomina «DCV emisor» y no actúa como intermediario. Pero un DCV puede ofrecer también servicios de tratamiento como intermediario en operaciones transfronterizas de liquidación y compensación, cuando el depósito primario de valores se encuentra en otro país.

(3)  Un DCIV es una organización cuya actividad básica consiste en la compensación y liquidación de valores — tradicionalmente Eurobonos — en un entorno internacional (no nacional). Actualmente existen dos DCIV en la UE: Euroclear Bank, con sede en Bélgica, y Clearstream Banking Luxembourg (CBL), filial de Clearstream International SA y empresa del mismo grupo que Clearstream Banking AG. Un DCIV también puede prestar otros servicios, como servicios de intermediación de acciones.

(4)  Véase el apartado (13) para la definición de compensación y liquidación primaria.

(5)  A diferencia de la custodia individual, la custodia colectiva de valores fungibles permite la compensación y liquidación mediante anotación en cuenta y es la forma de custodia más habitual en la actualidad en Alemania.

(6)  Mientras que la postura de EB puede parecer sorprendente a primera vista, puede explicarse porque posee DCV en diversos Estados miembros (UK, FR, NL, BE). A EB le interesa por tanto que no exista un precedente que pueda dar lugar a una definición de mercado de referencia que pueda servir para afirmar la existencia de una posición dominante en futuros casos.

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

| 17.7.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 165/12

---

AYUDA ESTATAL — HUNGRÍA

Ayuda estatal C 14/09 (ex NN 17/09) — Posible ayuda a Péti Nitrogénművek

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 165/06

Mediante carta de 29 de abril de 2009, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Hungría su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con la medida antes citada.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre la medida respecto de la cual la Comisión ha incoado el procedimiento en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dichos comentarios se comunicarán a Hungría. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

I.   PROCEDIMIENTO

| 1. | En diciembre de 2008, los servicios de la Comisión registraron un asunto de oficio, después de que la prensa húngara publicara varios artículos sobre el compromiso del Gobierno húngaro de proporcionar garantías del Estado a Péti Nitrogénművek Zrt. El 19 de diciembre de 2008 se envió una carta a las autoridades húngaras, recordándoles su obligación de mantenimiento del statu quo de conformidad con el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE, y solicitando información sobre las medidas. El 21 de enero de 2009 las autoridades húngaras solicitaron una ampliación del plazo de respuesta, concediéndoseles una ampliación del mismo hasta el 12 de febrero de 2009. Hungría contestó el 17 de febrero de 2009. |
| --- | --- |

1.

En diciembre de 2008, los servicios de la Comisión registraron un asunto de oficio, después de que la prensa húngara publicara varios artículos sobre el compromiso del Gobierno húngaro de proporcionar garantías del Estado a Péti Nitrogénművek Zrt. El 19 de diciembre de 2008 se envió una carta a las autoridades húngaras, recordándoles su obligación de mantenimiento del statu quo de conformidad con el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE, y solicitando información sobre las medidas. El 21 de enero de 2009 las autoridades húngaras solicitaron una ampliación del plazo de respuesta, concediéndoseles una ampliación del mismo hasta el 12 de febrero de 2009. Hungría contestó el 17 de febrero de 2009.

II.   DESCRIPCIÓN

| 2. | Péti Nitrogénművek, el beneficiario de la supuesta medida de ayuda estatal, es el único productor de estiércol artificial de Hungría. Según las noticias de los medios de comunicación, suspendió la producción en octubre de 2008. Las garantías proporcionadas cubren un préstamo de inversión de 52 millones de euros y la nueva deuda de 10 000 millones de HUF, ambos concedidos por el Banco Húngaro de Desarrollo (MFB) de propiedad 100 % estatal. |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, el beneficiario de la supuesta medida de ayuda estatal, es el único productor de estiércol artificial de Hungría. Según las noticias de los medios de comunicación, suspendió la producción en octubre de 2008. Las garantías proporcionadas cubren un préstamo de inversión de 52 millones de euros y la nueva deuda de 10 000 millones de HUF, ambos concedidos por el Banco Húngaro de Desarrollo (MFB) de propiedad 100 % estatal.

III.   EVALUACIÓN

| 3. | Las autoridades húngaras consideran que ni los préstamos de MFB ni la garantía del Estado incluyen elementos de ayuda estatal. Asimismo, en su opinión, Nitrogénművek no puede definirse como empresa en crisis. |
| --- | --- |

3.

Las autoridades húngaras consideran que ni los préstamos de MFB ni la garantía del Estado incluyen elementos de ayuda estatal. Asimismo, en su opinión, Nitrogénművek no puede definirse como empresa en crisis.

| 4. | La Comisión discrepa en lo fundamental con la posición de Hungría de que la empresa no está en crisis. Una empresa que suspendió la producción debido a problemas financieros o condiciones de mercado turbulentas y que es incapaz de reanudar sus actividades sin ayuda pública, no puede ser considerada como una empresa sana y viable y es una empresa en crisis. Es también poco probable que un actor del mercado hubiera concedido fondos en condiciones similares a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

4.

La Comisión discrepa en lo fundamental con la posición de Hungría de que la empresa no está en crisis. Una empresa que suspendió la producción debido a problemas financieros o condiciones de mercado turbulentas y que es incapaz de reanudar sus actividades sin ayuda pública, no puede ser considerada como una empresa sana y viable y es una empresa en crisis. Es también poco probable que un actor del mercado hubiera concedido fondos en condiciones similares a una empresa en crisis.

| 5. | Tras una primera evaluación, la Comisión considera que las medidas concedidas a Nitrogénművek constituyen una ayuda estatal. Por otra parte, no parece que haya motivo para considerar que las medidas puedan ser compatibles con el mercado común. |
| --- | --- |

5.

Tras una primera evaluación, la Comisión considera que las medidas concedidas a Nitrogénművek constituyen una ayuda estatal. Por otra parte, no parece que haya motivo para considerar que las medidas puedan ser compatibles con el mercado común.

IV.   CONCLUSIÓN:

| 6. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido abrir el procedimiento formal de investigación previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con las citadas medidas. |
| --- | --- |

6.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido abrir el procedimiento formal de investigación previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con las citadas medidas.

TEXTO DE LA CARTA

«A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.» |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---