# Az Európai Unió C 170/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.170.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 170 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. július 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.170.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 170

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. július 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 170/01 | A Tanács véleménye (2009. július 7.) Szlovákiának a 2008–2011-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról | 1 |
| 2009/C 170/02 | A Tanács véleménye (2009. július 7.) Romániának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 170/01

A Tanács véleménye (2009. július 7.) Szlovákiának a 2008–2011-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

1

2009/C 170/02

A Tanács véleménye (2009. július 7.) Romániának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

6

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 170/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 170/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 170/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 13 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 170/06 | A Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ügyében hozott határozat kivonata a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint | 14 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 170/05

Euro-átváltási árfolyamok

13

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 170/06

A Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ügyében hozott határozat kivonata a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint

14

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 170/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 15 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 170/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. július 7.)

Szlovákiának a 2008–2011-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

2009/C 170/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2009. július 7-én a Tanács megvizsgálta Szlovákiának a 2008–2011-ös időszakra vonatkozó stabilitási programját. |
| --- | --- |

1.

2009. július 7-én a Tanács megvizsgálta Szlovákiának a 2008–2011-ös időszakra vonatkozó stabilitási programját.

| 2. | A nagy mértékű GDP-növekedés éveit követően a szlovák gazdaság 2008 negyedik negyedévében veszíteni kezdett lendületéből, amikor is a GDP-növekedés 2,5 %-ra lassult az előző évhez képest. A többnyire az autóiparra és az elektronikai ágazatra szakosodott, kisméretű, nyitott gazdaságként Szlovákiát a külső kereslet jelentős csökkenése révén érinti a gazdasági visszaesés. Az export meredeken csökkenő pályán van 2008 negyedik negyedéve óta, ami negatív következményekkel jár az ipari termelésre és az üzleti bizalomra nézve. A válság leginkább a feldolgozóipart sújtotta, míg a banki ágazatra csak kis mértékben hatott ki. A munkanélküliségi ráta a fokozatos csökkenés időszaka után 2008 negyedik negyedévében emelkedni kezdett, a gazdasági visszaesés miatti elbocsátásokkal a háttérben. Az előrejelzés szerint 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékben romlik az államháztartás. Az államháztartási egyenleg és a strukturális egyenleg romlása rohamosan szűkíti a költségvetési mozgásteret. A szlovák hatóságok által a válságra válaszként elfogadott ösztönző csomagok teljes nagyságrendje 2009-ben a becslések szerint a GDP mintegy 0,5 %-át teszi ki. Továbbá az euro bevezetése előtti korona-felértékelés és a viszonylag erőteljes 2008-as bérnövekedés miatt gyengült Szlovákia versenyképessége, és ez további kihívást jelenthet. |
| --- | --- |

2.

A nagy mértékű GDP-növekedés éveit követően a szlovák gazdaság 2008 negyedik negyedévében veszíteni kezdett lendületéből, amikor is a GDP-növekedés 2,5 %-ra lassult az előző évhez képest. A többnyire az autóiparra és az elektronikai ágazatra szakosodott, kisméretű, nyitott gazdaságként Szlovákiát a külső kereslet jelentős csökkenése révén érinti a gazdasági visszaesés. Az export meredeken csökkenő pályán van 2008 negyedik negyedéve óta, ami negatív következményekkel jár az ipari termelésre és az üzleti bizalomra nézve. A válság leginkább a feldolgozóipart sújtotta, míg a banki ágazatra csak kis mértékben hatott ki. A munkanélküliségi ráta a fokozatos csökkenés időszaka után 2008 negyedik negyedévében emelkedni kezdett, a gazdasági visszaesés miatti elbocsátásokkal a háttérben. Az előrejelzés szerint 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékben romlik az államháztartás. Az államháztartási egyenleg és a strukturális egyenleg romlása rohamosan szűkíti a költségvetési mozgásteret. A szlovák hatóságok által a válságra válaszként elfogadott ösztönző csomagok teljes nagyságrendje 2009-ben a becslések szerint a GDP mintegy 0,5 %-át teszi ki. Továbbá az euro bevezetése előtti korona-felértékelés és a viszonylag erőteljes 2008-as bérnövekedés miatt gyengült Szlovákia versenyképessége, és ez további kihívást jelenthet.

| 3. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 6,4 %-ról 2009-ben 2,4 %-ra csökken, majd 2011-re fokozatosan 4,5 %-ra javul. A 2009 első negyedévére vonatkozó GDP-becslések fényében, amelyek az előző évhez képest 5,6 %-os szűkülést jeleznek elő, ez a forgatókönyv kifejezetten kedvező növekedési feltételezéseken alapul (2). A Bizottság szolgálatai 2009-re 2,6 %-os szűkülést, 2010-re pedig 0,7 %-os mérsékelt javulást jeleznek előre. Szlovákia fő kereskedelmi partnereinek gazdasági kilátásai az utóbbi hónapokban gyorsan romlottak, ezért az export a programban feltételezettnél valószínűleg sokkal erősebben esik vissza és helyreállása jobban elhúzódik. Ezenfelül a gazdaság 2010-es felélénkülését arra a feltételezésre alapozza a program, hogy a potenciális növekedést nem érinti a jelenlegi visszaesés, ami az állóeszköz-beruházások várt csökkenése fényében valószínűtlennek tűnik.
  A program előrejelzése szerint az infláció 2009-ben 2,2 %-ra lassul, majd ezt követően 2010-ben és 2011-ben 3,6 %-ra illetve 4,1 %-ra gyorsul. Ezek a becslések valószerűnek tűnnek, de nincsenek teljesen összhangban a programban 2009-re feltételezett nagyobb mértékű növekedéssel. |
| --- | --- |

3.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2008-as 6,4 %-ról 2009-ben 2,4 %-ra csökken, majd 2011-re fokozatosan 4,5 %-ra javul. A 2009 első negyedévére vonatkozó GDP-becslések fényében, amelyek az előző évhez képest 5,6 %-os szűkülést jeleznek elő, ez a forgatókönyv kifejezetten kedvező növekedési feltételezéseken alapul (2). A Bizottság szolgálatai 2009-re 2,6 %-os szűkülést, 2010-re pedig 0,7 %-os mérsékelt javulást jeleznek előre. Szlovákia fő kereskedelmi partnereinek gazdasági kilátásai az utóbbi hónapokban gyorsan romlottak, ezért az export a programban feltételezettnél valószínűleg sokkal erősebben esik vissza és helyreállása jobban elhúzódik. Ezenfelül a gazdaság 2010-es felélénkülését arra a feltételezésre alapozza a program, hogy a potenciális növekedést nem érinti a jelenlegi visszaesés, ami az állóeszköz-beruházások várt csökkenése fényében valószínűtlennek tűnik.

A program előrejelzése szerint az infláció 2009-ben 2,2 %-ra lassul, majd ezt követően 2010-ben és 2011-ben 3,6 %-ra illetve 4,1 %-ra gyorsul. Ezek a becslések valószerűnek tűnnek, de nincsenek teljesen összhangban a programban 2009-re feltételezett nagyobb mértékű növekedéssel.

| 4. | 2008-ban az államháztartási hiány a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,3 %-ának megfelelő céllal szemben a GDP 2,2 %-a volt. Ez a vártnál kissé alacsonyabb államháztartási hiány a 2007-ből eredő (a GDP 0,6 %-ával) jobb kiindulási helyzet és a vártnál magasabb bevételnövekedés eredménye, viszont a kiadásnövekedés is a vártnál magasabb volt. A bevételeket különösen a nyugdíjjárulékoknak a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillérből a felosztó-kirovó rendszerbe történő átirányítása, a többlet kibocsátási kvóták eladása és a nem adójellegű elemekből származó, a vártnál valamivel magasabb bevétel növelte. A váratlan kiadásnövekedés főként a múltbéli privatizációkból származó kötelezettségekből és a nem pénzügyi társaságok adósságának elengedéséből ered. A kedvező munkaerő-piaci fejlemények és a helyi önkormányzatok tervezettnél alacsonyabb kiadásai azonban segítettek a kiadásnövekedés korlátozásában. |
| --- | --- |

4.

2008-ban az államháztartási hiány a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,3 %-ának megfelelő céllal szemben a GDP 2,2 %-a volt. Ez a vártnál kissé alacsonyabb államháztartási hiány a 2007-ből eredő (a GDP 0,6 %-ával) jobb kiindulási helyzet és a vártnál magasabb bevételnövekedés eredménye, viszont a kiadásnövekedés is a vártnál magasabb volt. A bevételeket különösen a nyugdíjjárulékoknak a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillérből a felosztó-kirovó rendszerbe történő átirányítása, a többlet kibocsátási kvóták eladása és a nem adójellegű elemekből származó, a vártnál valamivel magasabb bevétel növelte. A váratlan kiadásnövekedés főként a múltbéli privatizációkból származó kötelezettségekből és a nem pénzügyi társaságok adósságának elengedéséből ered. A kedvező munkaerő-piaci fejlemények és a helyi önkormányzatok tervezettnél alacsonyabb kiadásai azonban segítettek a kiadásnövekedés korlátozásában.

| 5. | A program előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben a GDP 3 %-ára bővül. A növekedés nagy része a jelenlegi lassulásnak és az automatikus stabilizátorok működésének tudható be. A Bizottság szolgálatainak előrejelzésében egy jelentősen kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyv alapján az államháztartási hiány erőteljesebben növekedik, a GDP 4,7 %-ára. A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján újraszámolt, a strukturális egyenleg változásaként mért költségvetési irányvonal 0,5 % körüli, azaz némileg expanzív. |
| --- | --- |

5.

A program előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2009-ben a GDP 3 %-ára bővül. A növekedés nagy része a jelenlegi lassulásnak és az automatikus stabilizátorok működésének tudható be. A Bizottság szolgálatainak előrejelzésében egy jelentősen kevésbé optimista makrogazdasági forgatókönyv alapján az államháztartási hiány erőteljesebben növekedik, a GDP 4,7 %-ára. A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján újraszámolt, a strukturális egyenleg változásaként mért költségvetési irányvonal 0,5 % körüli, azaz némileg expanzív.

| 6. | A stabilitási program nem határoz meg középtávú költségvetési célkitűzést (3), és arra összpontosít, hogy az államháztartási hiányt a GDP 3 %-a alatt tartva elkerüljék a túlzott hiány esetén követendő eljárást. A konszolidációs erőfeszítések várhatóan 2010-ben folytatódnak, amikor a gazdaság helyreállásával az ösztönző intézkedések legtöbbjét befejezik, de főként 2011-ben kapnak erőre. Ebben a két évben az államháztartási hiány a tervek szerint a GDP 2,9 %-a illetve 2,2 %-a lesz. A kiigazítást a kiadási oldalra koncentrálják, ahol a ráta az előrejelzések szerint GDP-arányosan 1 százalékponttal esik vissza 2009 és 2011 között, főként az alkalmazottak bérére és a közbenső fogyasztásra, a szociális juttatásokra és a támogatásokra fordított kiadások csökkentésének köszönhetően. Az ennek alapjául szolgáló intézkedéseket azonban nem határozták meg. A társadalombiztosítási járulékok csökkentése okozta bevételkiesés az előrejelzés szerint GDP-arányosan 0,3 százalékpont lesz. |
| --- | --- |

6.

A stabilitási program nem határoz meg középtávú költségvetési célkitűzést (3), és arra összpontosít, hogy az államháztartási hiányt a GDP 3 %-a alatt tartva elkerüljék a túlzott hiány esetén követendő eljárást. A konszolidációs erőfeszítések várhatóan 2010-ben folytatódnak, amikor a gazdaság helyreállásával az ösztönző intézkedések legtöbbjét befejezik, de főként 2011-ben kapnak erőre. Ebben a két évben az államháztartási hiány a tervek szerint a GDP 2,9 %-a illetve 2,2 %-a lesz. A kiigazítást a kiadási oldalra koncentrálják, ahol a ráta az előrejelzések szerint GDP-arányosan 1 százalékponttal esik vissza 2009 és 2011 között, főként az alkalmazottak bérére és a közbenső fogyasztásra, a szociális juttatásokra és a támogatásokra fordított kiadások csökkentésének köszönhetően. Az ennek alapjául szolgáló intézkedéseket azonban nem határozták meg. A társadalombiztosítási járulékok csökkentése okozta bevételkiesés az előrejelzés szerint GDP-arányosan 0,3 százalékpont lesz.

| 7. | A költségvetési célokhoz jelentős lefelé irányuló kockázatok kapcsolódnak. A makrogazdasági forgatókönyv túlzottan optimista. A munkanélküliség alacsony szintjének feltételezése várhatóan a szociális kiadások alulbecsléséhez vezet. Tekintettel a munkanélküliek növekvő számára, az aktív és a passzív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása a tervezettnél magasabb kiadásokat tesz majd szükségessé. Az alkalmazottak bérének és a közbenső fogyasztásnak a GDP-arányosan 0,6 százalékpontot kitevő, 2009–2011-re tervezett jelentős csökkentését nem támasztják alá a szükséges intézkedésekre vonatkozó további információk. A romló makrogazdasági környezetben nehéznek tűnik a támogatások tervezett csökkentése. A bevétel becsléseit óvatosan kell kezelni, két okból. Először, a jelenlegi gazdasági fejlemények közepette az adóbevétel a vártnál rosszabbul alakulhat, különösen 2009-ben. Másodszor, a 2009. évi költségvetés számít arra, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillérből jelentős eszközök kerülnek át a felosztó-kirovó pillérbe, ami várhatóan nem valósul meg, mivel a megfigyelések szerint a befizetők csak alacsony számban élnek a lehetőséggel, hogy visszatérjenek a felosztó-kirovó pillérbe. |
| --- | --- |

7.

A költségvetési célokhoz jelentős lefelé irányuló kockázatok kapcsolódnak. A makrogazdasági forgatókönyv túlzottan optimista. A munkanélküliség alacsony szintjének feltételezése várhatóan a szociális kiadások alulbecsléséhez vezet. Tekintettel a munkanélküliek növekvő számára, az aktív és a passzív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása a tervezettnél magasabb kiadásokat tesz majd szükségessé. Az alkalmazottak bérének és a közbenső fogyasztásnak a GDP-arányosan 0,6 százalékpontot kitevő, 2009–2011-re tervezett jelentős csökkentését nem támasztják alá a szükséges intézkedésekre vonatkozó további információk. A romló makrogazdasági környezetben nehéznek tűnik a támogatások tervezett csökkentése. A bevétel becsléseit óvatosan kell kezelni, két okból. Először, a jelenlegi gazdasági fejlemények közepette az adóbevétel a vártnál rosszabbul alakulhat, különösen 2009-ben. Másodszor, a 2009. évi költségvetés számít arra, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillérből jelentős eszközök kerülnek át a felosztó-kirovó pillérbe, ami várhatóan nem valósul meg, mivel a megfigyelések szerint a befizetők csak alacsony számban élnek a lehetőséggel, hogy visszatérjenek a felosztó-kirovó pillérbe.

| 8. | A népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál valamivel jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése miatt. Ezért fontos, hogy a már elfogadott nyugdíjreformban ne történjen visszalépés. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése érdekében, az elöregedő népességre tekintettel folytatni kell a nyugdíjrendszer felosztó-kirovó pillérének reformját, és el kell kerülni, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillér stabilitása veszélybe kerüljön. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változatban becsült kiindulási helyzetnél jobb költségvetési egyenleg fokozza a népesség elöregedésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget tekintenénk kiindulási alapnak, a fenntarthatósági rés jelentősen kiszélesedne. A programban tervezettnek megfelelően nagyobb elsődleges többletek elérése középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg közepes kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

8.

A népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál valamivel jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése miatt. Ezért fontos, hogy a már elfogadott nyugdíjreformban ne történjen visszalépés. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése érdekében, az elöregedő népességre tekintettel folytatni kell a nyugdíjrendszer felosztó-kirovó pillérének reformját, és el kell kerülni, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillér stabilitása veszélybe kerüljön. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változatban becsült kiindulási helyzetnél jobb költségvetési egyenleg fokozza a népesség elöregedésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. Ha a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében szereplő 2009-es költségvetési egyenleget tekintenénk kiindulási alapnak, a fenntarthatósági rés jelentősen kiszélesedne. A programban tervezettnek megfelelően nagyobb elsődleges többletek elérése középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg közepes kockázatok csökkentéséhez.

| 9. | Szlovákiának nem kötelező többéves költségvetési kerete van, három éves költségvetési tervezéssel. A 2007-es tanácsi vélemény ajánlása ellenére nem vezettek be olyan kötelező szabályokat, mint például a kiadási korlát. A múltbéli konvergenciaprogramokban meghatározott hiánycélokat főként a vártnál erősebb gazdasági teljesítménynek köszönhetően teljesítették. A középtávú költségvetési keretekben felvázolt kiadási terveket a múltban mindig túllépték és később felfelé módosították. Ez tanácsossá teszi egy jogilag kötelező erejű kiadási szabály bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy alacsonyabb bevételek esetén is biztosított legyen a költségvetési fegyelem. Az intézményi reformok végrehajtása tekintetében a stabilitási program megjegyzi, hogy nem történt jelentős változás a konvergenciaprogram utolsó változata óta. 2008. júniusban a szlovák hatóságok elfogadták a „Szlovákia 21” modernizációs programot, amely az adó- és a társadalombiztosítási rendszerek egyszerűsítésére és az adók, vámok, társadalombiztosítási és egészségbiztosítási járulékok beszedésére szolgáló integrált rendszernek a megteremtésére irányuló intézkedéseket foglal magában. E célból várhatóan 2013-ra felállítanak egy központi adóbeszedő szervet. Tervezik a magán- és közszféra közötti, valós idejű elektronikus adatcserét lehetővé tevő informatikai rendszerek alkalmazását is. Ezek az intézkedések a közigazgatás hatékonyságát javítanák. |
| --- | --- |

9.

Szlovákiának nem kötelező többéves költségvetési kerete van, három éves költségvetési tervezéssel. A 2007-es tanácsi vélemény ajánlása ellenére nem vezettek be olyan kötelező szabályokat, mint például a kiadási korlát. A múltbéli konvergenciaprogramokban meghatározott hiánycélokat főként a vártnál erősebb gazdasági teljesítménynek köszönhetően teljesítették. A középtávú költségvetési keretekben felvázolt kiadási terveket a múltban mindig túllépték és később felfelé módosították. Ez tanácsossá teszi egy jogilag kötelező erejű kiadási szabály bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy alacsonyabb bevételek esetén is biztosított legyen a költségvetési fegyelem. Az intézményi reformok végrehajtása tekintetében a stabilitási program megjegyzi, hogy nem történt jelentős változás a konvergenciaprogram utolsó változata óta. 2008. júniusban a szlovák hatóságok elfogadták a „Szlovákia 21” modernizációs programot, amely az adó- és a társadalombiztosítási rendszerek egyszerűsítésére és az adók, vámok, társadalombiztosítási és egészségbiztosítási járulékok beszedésére szolgáló integrált rendszernek a megteremtésére irányuló intézkedéseket foglal magában. E célból várhatóan 2013-ra felállítanak egy központi adóbeszedő szervet. Tervezik a magán- és közszféra közötti, valós idejű elektronikus adatcserét lehetővé tevő informatikai rendszerek alkalmazását is. Ezek az intézkedések a közigazgatás hatékonyságát javítanák.

| 10. | A pénzügyi válságra reagálva a szlovák hatóságok korlátlan betétgaranciát vezettek be. A Szlovák Nemzeti Bank szigorúbb likviditási követelményeket vezetett be a bankok számára. A szlovák hatóságok feltőkésítettek két állami tulajdonban lévő bankot (a Szlovák Garancia és Fejlesztési Bankot és az Eximbanka-t) és hitelkeretet nyitottak az Európai Beruházási Banknál annak érdekében, hogy a hitelfeltételek esetleges szigorításának hatását enyhítsék a vállalkozói szektor, különösen a kkv-k számára. A kkv-k társfinanszírozására irányuló együttműködési és információcsere-megállapodást írt alá a pénzügyminisztérium, a Szlovák Bankszövetség, az Eximbanka és a Szlovák Garancia és Fejlesztési Bank azzal a céllal, hogy bankgaranciát nyújtson a kereskedelmi bankok által a kkv-knek nyújtott hitelekhez. |
| --- | --- |

10.

A pénzügyi válságra reagálva a szlovák hatóságok korlátlan betétgaranciát vezettek be. A Szlovák Nemzeti Bank szigorúbb likviditási követelményeket vezetett be a bankok számára. A szlovák hatóságok feltőkésítettek két állami tulajdonban lévő bankot (a Szlovák Garancia és Fejlesztési Bankot és az Eximbanka-t) és hitelkeretet nyitottak az Európai Beruházási Banknál annak érdekében, hogy a hitelfeltételek esetleges szigorításának hatását enyhítsék a vállalkozói szektor, különösen a kkv-k számára. A kkv-k társfinanszírozására irányuló együttműködési és információcsere-megállapodást írt alá a pénzügyminisztérium, a Szlovák Bankszövetség, az Eximbanka és a Szlovák Garancia és Fejlesztési Bank azzal a céllal, hogy bankgaranciát nyújtson a kereskedelmi bankok által a kkv-knek nyújtott hitelekhez.

| 11. | A külső egyensúlyhiány miatt korlátozott költségvetési mozgástér fényében a Szlovákia által 2009-re és 2010-re elfogadott korlátozott költségvetési ösztönző csomag megfelelő válasznak tűnik a gazdasági visszaesésre. Bevételi oldalon a főbb intézkedések közé tartozik az adómentes jövedelemhatár átmeneti emelése, az alacsony jövedelmű foglalkoztatottaknak járó magasabb kedvezmények, az önfoglalkoztatók társadalombiztosítási járulékainak csökkentése és az üzleti K+F tevékenységek adókedvezménye. A főbb kiadásoldali intézkedésekhez tartozik a vállalkozások által végzett K+F projektek támogatása, a kkv-k és a társadalmi célú vállalkozások kiegészítő finanszírozása, az autóleselejtezési rendszer és a foglalkoztatás megteremtéséhez és fenntartásához nyújtott támogatás. Az intézkedések teljes nagyságrendje a szlovák hatóságok becslése szerint mindkét évben (2009 és 2010) a GDP 0,5 %-a körül van. A költségvetési intézkedések nettó hatása a GDP 0,4 %-át teszi ki. Ezenkívül a szlovák hatóságok tervezik az uniós források jobb felhasználását és az autópálya-építéseket illetően a köz- és magánszféra partnerségei (PPP) megvalósításának felgyorsítását. Az elfogadott intézkedések összhangban vannak az európai gazdaságélénkítési tervvel, mivel kedvezőtlen helyzetű csoportokra irányulnak és legtöbb esetben átmenetiek. Az időszerűség tekintetében az ösztönző csomagok végrehajtását valamelyest a programidőszak végére ütemezik olyan értelemben, hogy a teljes költségvetési hatásnak csak a fele érvényesül 2009-ben. Bár a közlekedési infrastruktúrára irányuló PPP-projektek potenciálisan jelentős mértékben fellendíthetik a gazdaságot, végrehajtásuk adminisztratív akadályok és a szigorú hitelfeltételek miatt eltolódhat. Általánosságban az ösztönző intézkedések valószínűleg enyhítik a gazdasági válság hazai keresletre és munkaerőpiacra gyakorolt kedvezőtlen hatásait.
  Ezek az intézkedések kapcsolódnak a középtávú reformtervhez és a Bizottság által 2009. január 28-án – a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia keretében – javasolt, és a tavaszi Európai Tanács által március 19-én jóváhagyott országspecifikus ajánlásokhoz. |
| --- | --- |

11.

A külső egyensúlyhiány miatt korlátozott költségvetési mozgástér fényében a Szlovákia által 2009-re és 2010-re elfogadott korlátozott költségvetési ösztönző csomag megfelelő válasznak tűnik a gazdasági visszaesésre. Bevételi oldalon a főbb intézkedések közé tartozik az adómentes jövedelemhatár átmeneti emelése, az alacsony jövedelmű foglalkoztatottaknak járó magasabb kedvezmények, az önfoglalkoztatók társadalombiztosítási járulékainak csökkentése és az üzleti K+F tevékenységek adókedvezménye. A főbb kiadásoldali intézkedésekhez tartozik a vállalkozások által végzett K+F projektek támogatása, a kkv-k és a társadalmi célú vállalkozások kiegészítő finanszírozása, az autóleselejtezési rendszer és a foglalkoztatás megteremtéséhez és fenntartásához nyújtott támogatás. Az intézkedések teljes nagyságrendje a szlovák hatóságok becslése szerint mindkét évben (2009 és 2010) a GDP 0,5 %-a körül van. A költségvetési intézkedések nettó hatása a GDP 0,4 %-át teszi ki. Ezenkívül a szlovák hatóságok tervezik az uniós források jobb felhasználását és az autópálya-építéseket illetően a köz- és magánszféra partnerségei (PPP) megvalósításának felgyorsítását. Az elfogadott intézkedések összhangban vannak az európai gazdaságélénkítési tervvel, mivel kedvezőtlen helyzetű csoportokra irányulnak és legtöbb esetben átmenetiek. Az időszerűség tekintetében az ösztönző csomagok végrehajtását valamelyest a programidőszak végére ütemezik olyan értelemben, hogy a teljes költségvetési hatásnak csak a fele érvényesül 2009-ben. Bár a közlekedési infrastruktúrára irányuló PPP-projektek potenciálisan jelentős mértékben fellendíthetik a gazdaságot, végrehajtásuk adminisztratív akadályok és a szigorú hitelfeltételek miatt eltolódhat. Általánosságban az ösztönző intézkedések valószínűleg enyhítik a gazdasági válság hazai keresletre és munkaerőpiacra gyakorolt kedvezőtlen hatásait.

Ezek az intézkedések kapcsolódnak a középtávú reformtervhez és a Bizottság által 2009. január 28-án – a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia keretében – javasolt, és a tavaszi Európai Tanács által március 19-én jóváhagyott országspecifikus ajánlásokhoz.

| 12. | Az előrevetített költségvetési irányvonal a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint 2009-ben némileg expanzív, a költségvetési ösztönző csomag végrehajtása miatt. A tervezett költségvetési konszolidáció, különösen a kiadásoldali csökkentések eredményeképp a strukturális egyenleg 2009 után kissé javul. A teljes programidőszak alatt azonban nem tartják fenn a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték átlépésével szembeni biztonsági tartalékot. A program kifejezetten optimista makrogazdasági forgatókönyve és a tervezett kiadáscsökkentéseket alátámasztó konkrét intézkedések hiánya miatt várhatóan nehéz lesz a költségvetési célok elérése. |
| --- | --- |

12.

Az előrevetített költségvetési irányvonal a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint 2009-ben némileg expanzív, a költségvetési ösztönző csomag végrehajtása miatt. A tervezett költségvetési konszolidáció, különösen a kiadásoldali csökkentések eredményeképp a strukturális egyenleg 2009 után kissé javul. A teljes programidőszak alatt azonban nem tartják fenn a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték átlépésével szembeni biztonsági tartalékot. A program kifejezetten optimista makrogazdasági forgatókönyve és a tervezett kiadáscsökkentéseket alátámasztó konkrét intézkedések hiánya miatt várhatóan nehéz lesz a költségvetési célok elérése.

| 13. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt és nem kötelező adatot megad (4). |
| --- | --- |

13.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt és nem kötelező adatot megad (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a költségvetési politika Szlovákiában némileg expanzív lesz 2009-ben és restriktívvé válik 2010-től. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzések kifejezetten optimista makrogazdasági feltételezéseken alapulnak. A költségvetési célokat érintő kockázatok egyértelműen negatívak. A korlátozott ösztönző intézkedéseket magában foglaló 2009-es expanzív költségvetési irányvonal megfelelőnek tűnik a versenyképességi kihívás fényében, és ezért összhangban van az európai gazdaságélénkítési tervvel. A középtávú költségvetési célok elérése azonban a programban tervezettnél jelentősebb strukturális konszolidációt követel meg 2009 után. A konszolidációs törekvéseket konkrét kiadási intézkedésekkel kell alátámasztani. Ezen túlmenően az államháztartás romlása kockázatot jelent a hosszú távú fenntarthatóság szempontjából is. Ezzel összefüggésben alapvető fontosságú a nyugdíjrendszer felosztó-kirovó pillére reformjának folytatása, valamint annak elkerülése, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillér stabilitása veszélybe kerüljön.

A fenti értékelés alapján Szlovákia felkérést kap, hogy:

| i. | hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében a tervezett válságellenes intézkedéseket; |
| --- | --- |

i.

hajtsa végre az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében a tervezett válságellenes intézkedéseket;

| ii. | biztosítsa a konszolidációt 2010-ben a gazdaság felélénkülése után és azt követően. Költségvetési stratégiáját és konszolidációs pályáját támassza alá a kiadások 2010-től kezdődő csökkentésére irányuló konkrét intézkedésekkel, melyeket jogilag kötelező erejű államháztartási kiadási korlátok bevezetésével támogasson, hogy alacsonyabb bevételek esetében is biztosítható legyen a költségvetési fegyelem; |
| --- | --- |

ii.

biztosítsa a konszolidációt 2010-ben a gazdaság felélénkülése után és azt követően. Költségvetési stratégiáját és konszolidációs pályáját támassza alá a kiadások 2010-től kezdődő csökkentésére irányuló konkrét intézkedésekkel, melyeket jogilag kötelező erejű államháztartási kiadási korlátok bevezetésével támogasson, hogy alacsonyabb bevételek esetében is biztosítható legyen a költségvetési fegyelem;

| iii. | az elöregedő népesség jelentette kihívásra tekintettel, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának fokozása érdekében folytassa a nyugdíjrendszer felosztó-kirovó pillérének reformját, és akadályozza meg, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillér stabilitása veszélybe kerüljön. |
| --- | --- |

iii.

az elöregedő népesség jelentette kihívásra tekintettel, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának fokozása érdekében folytassa a nyugdíjrendszer felosztó-kirovó pillérének reformját, és akadályozza meg, hogy a teljes tőkefedezeti nyugdíjpillér stabilitása veszélybe kerüljön.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | SP 2009. április | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| BIZ 2009. tavasz | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | n.a. |
| KP 2007. november | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | n.a. |
| HICP infláció (%) | SP 2009. április | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | n.a. |
| KP 2007. november | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5) (a potenciális GDP %-ában) | SP 2009. április | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| BIZ 2009. (6) tavasz | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | n.a. |
| KP 2007. november | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| BIZ 2009. tavasz | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | n.a. |
| KP 2007. november | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | n.a. |
| Államháztartási bevétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| BIZ 2009. tavasz | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | n.a. |
| KP 2007. november | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | n.a. |
| Államháztartási kiadás (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | n.a. |
| KP 2007. november | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| BIZ 2009. tavasz | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | n.a. |
| KP 2007. november | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| BIZ 2009. tavasz | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | n.a. |
| KP 2007. november | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (7) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| BIZ 2009. tavasz | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | n.a. |
| KP 2007. november | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (8) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| BIZ 2009. tavasz | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | n.a. |
| KP 2007. november | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | n.a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| BIZ 2009. tavasz | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | n.a. |
| KP 2007. november | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. áprilisi tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP (%-os változás)

SP 2009. április

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

BIZ 2009. tavasz

10,4

6,4

–2,6

0,7

n.a.

KP 2007. november

8,8

6,8

5,8

5,0

n.a.

HICP infláció (%)

SP 2009. április

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

BIZ 2009. tavasz

1,9

3,9

2,0

2,4

n.a.

KP 2007. november

1,7

2,3

2,6

2,7

n.a.

Kibocsátási rés (5) (a potenciális GDP %-ában)

SP 2009. április

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

BIZ 2009. (6) tavasz

6,5

8,0

0,9

–2,2

n.a.

KP 2007. november

1,8

2,3

2,1

1,4

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

BIZ 2009. tavasz

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

n.a.

KP 2007. november

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

n.a.

Államháztartási bevétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

BIZ 2009. tavasz

32,5

32,7

33,6

34,1

n.a.

KP 2007. november

33,2

33,0

31,8

31,8

n.a.

Államháztartási kiadás (a GDP %-ában)

SP 2009. április

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

BIZ 2009. tavasz

34,4

34,9

38,3

39,4

n.a.

KP 2007. november

35,7

35,3

33,7

32,6

n.a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

BIZ 2009. tavasz

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

n.a.

KP 2007. november

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

n.a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

BIZ 2009. tavasz

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

n.a.

KP 2007. november

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (7) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

BIZ 2009. tavasz

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

n.a.

KP 2007. november

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

n.a.

Strukturális egyenleg (8) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

BIZ 2009. tavasz

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

n.a.

KP 2007. november

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

n.a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

SP 2009. április

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

BIZ 2009. tavasz

29,4

27,6

32,2

36,3

n.a.

KP 2007. november

30,6

30,8

30,5

29,5

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. áprilisi tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program egy alternatív, nem teljes körű forgatókönyvet is bemutat, amely 2009-re kedvező növekedési feltételezéseken alapul, 2010-re pedig megalapozottabb feltételezéseken, ugyanis eszerint a GDP-növekedés a 2008-as 6,4 %-ról 2009-ben - 1 %-ra csökken mielőtt 1 %-ra javulna 2010-ben.

(3)  A konvergenciaprogram 2007. novemberi változatában még a GDP 1 %-át kitevő strukturális (azaz ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli) hiányként határozták meg, amelyet 2010-re kell elérni.

(4)  A hiányzó adatok tekintetében különösen a makrogazdasági kilátásokra vonatkozó szakasz említhető, ahol a készletváltozások és az értéktárgyak nettó beszerzése hiányzik. Bizonyos szakaszokban hiányoznak a 2007-es adatok (amelyeket azonban kérésre biztosítottak).

(5)  A reál-GDP-re és HICP-inflácóra vonatkozó 2007-es adatokat kétoldalú megegyezés alapján biztosították.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programoknak megfelelően, és ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő adatok alapján újraszámították.

(7)  A 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozóan 5,6 %-os, 4,9 %-os, 4,4 %-os és 3,9 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a legutóbbi program szerint 2007-ben a GDP 0,8 %-át, 2009-ben a GDP 0,4 %-át, 2009-ben és 2010-ben a GDP 0,1 %-át teszik ki – hiánynövelők, és 2008-ban pedig a GDP 0,3 %-át teszik ki – hiánycsökkentők; a Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint 2008-ban a GDP 0,2 %-át, 2009-ben és 2011-ben pedig a GDP 0,1 %-át teszik ki, hiánynövelők.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. áprilisi tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. július 7.)

Romániának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

2009/C 170/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Romániának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

1.

A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Romániának a 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| 2. | Románia 2002 és 2008 között átlagosan évi 6,3 %-os GDP-növekedést ért el. A fellendülés fő hajtóerejét a közvetlen külföldi befektetések és egyéb más tőkebeáramlások jelentették, ami a gazdaság túlfűtöttségéhez és nem fenntartható egyensúlytalanságokhoz vezetett. A folyó fizetési mérleg hiánya 2007-ben a GDP 13,5 %-ával elérte a csúcsot és azóta csak kis mértékben csökkent, 2008-ban a GDP 12,3 %-ára. A külső adósság növekedéséhez a prociklikus költségvetési politika is hozzájárult, amelynek következtében az államháztartás hiánya a 2007-ben a GDP 2,5 %-át kitevő értékről több mint kétszeresére nőtt, és 2008-ban elérte a GDP 5,4 %-át. 2008 első felében a monetáris politika erősen restriktívvé vált, a hazai kereslet bővülését, az árfolyam gyengülését és a kínálati sokkokat követően, miközben júliusban több lépésben 10,25 %-ra emelkedett az irányadó kamatláb. 2009 eleje óta a központi bank a keresleti nyomás csökkenését követően és az inflációs nyomás enyhülésével óvatos monetáris politikai irányvonalat tartott fenn, és 2009 februárja óta két lépésben összesen 75 bázisponttal csökkentette a kamatlábat. A globális gazdasági visszaeséssel és a befektetőknek a hazai gazdaság sebezhetősége miatti fokozott kockázatkerülésével összefüggésben jóval kevesebb tőke áramlott Romániába. Ennek eredményeként 2008 negyedik negyedévében a GDP növekedése erősen lelassult, amelyet 2009 első negyedévében 6,25 %-os csökkenés követett az előző évhez képest. Növekedett az árfolyamra ható nyomás is, a román lej árfolyama a 2008-as 10 %-os leértékelődést követően 2009 januárjában 7 %-kal csökkent. Annak érdekében, hogy enyhüljön a magántőke beáramlásában bekövetkezett hirtelen visszaesés hatása és könnyebbé váljon a külső hiány megfelelő kiigazítása, az EU, az IMF, a Világbank, az EBB és az EBRD jelentős (20 milliárd eurós) nemzetközi pénzügyi támogatási csomagot bocsátott Románia rendelkezésére (2). A csomaghoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek sarokköve a költségvetési konszolidáció, amelynek célja az államháztartási hiány fokozatos csökkentése a 2008-ban a GDP 5,4 %-át kitevő értékről 5,1 %-ra 2009-ben, 4,1 %-ra 2010-ben és 3 % alá 2011-ben. Emellett a román kormány kötelezettséget vállalt a kiadások ellenőrzését és a költségvetési irányítást javító konkrét intézkedések végrehajtására, többek között az állami javadalmazási rendszer átalakításával, az állami alkalmazottak számára egységes fizetési rendszer bevezetésével, az állami nyugdíjrendszer reformjával, kötelező középtávú költségvetési keret kialakításával és független költségvetési tanács felállításával. Intézkedéseket tesznek a pénzügyi szektor felügyeletének javítása és a strukturális reform ütemének felgyorsítása érdekében is. |
| --- | --- |

2.

Románia 2002 és 2008 között átlagosan évi 6,3 %-os GDP-növekedést ért el. A fellendülés fő hajtóerejét a közvetlen külföldi befektetések és egyéb más tőkebeáramlások jelentették, ami a gazdaság túlfűtöttségéhez és nem fenntartható egyensúlytalanságokhoz vezetett. A folyó fizetési mérleg hiánya 2007-ben a GDP 13,5 %-ával elérte a csúcsot és azóta csak kis mértékben csökkent, 2008-ban a GDP 12,3 %-ára. A külső adósság növekedéséhez a prociklikus költségvetési politika is hozzájárult, amelynek következtében az államháztartás hiánya a 2007-ben a GDP 2,5 %-át kitevő értékről több mint kétszeresére nőtt, és 2008-ban elérte a GDP 5,4 %-át. 2008 első felében a monetáris politika erősen restriktívvé vált, a hazai kereslet bővülését, az árfolyam gyengülését és a kínálati sokkokat követően, miközben júliusban több lépésben 10,25 %-ra emelkedett az irányadó kamatláb. 2009 eleje óta a központi bank a keresleti nyomás csökkenését követően és az inflációs nyomás enyhülésével óvatos monetáris politikai irányvonalat tartott fenn, és 2009 februárja óta két lépésben összesen 75 bázisponttal csökkentette a kamatlábat. A globális gazdasági visszaeséssel és a befektetőknek a hazai gazdaság sebezhetősége miatti fokozott kockázatkerülésével összefüggésben jóval kevesebb tőke áramlott Romániába. Ennek eredményeként 2008 negyedik negyedévében a GDP növekedése erősen lelassult, amelyet 2009 első negyedévében 6,25 %-os csökkenés követett az előző évhez képest. Növekedett az árfolyamra ható nyomás is, a román lej árfolyama a 2008-as 10 %-os leértékelődést követően 2009 januárjában 7 %-kal csökkent. Annak érdekében, hogy enyhüljön a magántőke beáramlásában bekövetkezett hirtelen visszaesés hatása és könnyebbé váljon a külső hiány megfelelő kiigazítása, az EU, az IMF, a Világbank, az EBB és az EBRD jelentős (20 milliárd eurós) nemzetközi pénzügyi támogatási csomagot bocsátott Románia rendelkezésére (2). A csomaghoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek sarokköve a költségvetési konszolidáció, amelynek célja az államháztartási hiány fokozatos csökkentése a 2008-ban a GDP 5,4 %-át kitevő értékről 5,1 %-ra 2009-ben, 4,1 %-ra 2010-ben és 3 % alá 2011-ben. Emellett a román kormány kötelezettséget vállalt a kiadások ellenőrzését és a költségvetési irányítást javító konkrét intézkedések végrehajtására, többek között az állami javadalmazási rendszer átalakításával, az állami alkalmazottak számára egységes fizetési rendszer bevezetésével, az állami nyugdíjrendszer reformjával, kötelező középtávú költségvetési keret kialakításával és független költségvetési tanács felállításával. Intézkedéseket tesznek a pénzügyi szektor felügyeletének javítása és a strukturális reform ütemének felgyorsítása érdekében is.

| 3. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP 2009-ben 4 %-kal szűkül, amelyet 2010-ben 0,1 %-os, majd 2011-ben 2,4 %-os növekedés követ. Ez a májusban véglegesített forgatókönyv összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésével; tekintettel arra, hogy 2009 első negyedévében a GDP-növekedés zsugorodása a vártnál rosszabb volt, és a világméretű gazdasági visszaeséshez és a romániai gazdasági egyensúlyhiány jelenleg zajló korrekciójához bizonytalanságok kapcsolódnak, most úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv némileg optimista feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. A folyó fizetésimérleg-hiány várt csökkenése 2008-ban a GDP 12,3 %-áról 2009-ben 7,5 %-ára, 2010-ben 6,5 %-ára és 2011-ben 6,3 %-ára, összhangban van a hazai és a külső keresletre vonatkozó előrejelzésekkel. |
| --- | --- |

3.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP 2009-ben 4 %-kal szűkül, amelyet 2010-ben 0,1 %-os, majd 2011-ben 2,4 %-os növekedés követ. Ez a májusban véglegesített forgatókönyv összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésével; tekintettel arra, hogy 2009 első negyedévében a GDP-növekedés zsugorodása a vártnál rosszabb volt, és a világméretű gazdasági visszaeséshez és a romániai gazdasági egyensúlyhiány jelenleg zajló korrekciójához bizonytalanságok kapcsolódnak, most úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv némileg optimista feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. A folyó fizetésimérleg-hiány várt csökkenése 2008-ban a GDP 12,3 %-áról 2009-ben 7,5 %-ára, 2010-ben 6,5 %-ára és 2011-ben 6,3 %-ára, összhangban van a hazai és a külső keresletre vonatkozó előrejelzésekkel.

| 4. | A program aktualizált változata 2008-ban a GDP 5,4 %-át kitevő hiánnyal számol, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő hiánycéllal. A jelentős eltérés főként a gyenge költségvetés-tervezés és -végrehajtás következménye, ami a tervezettnél lényegesen magasabb folyó kiadásokat eredményezett, különösen a közszféra bérei és a szociális transzferek terén. Emellett nem valósultak meg a bevételre vonatkozó, túlzottan optimista előrejelzések, és a gazdaság recessziója miatt az év utolsó két hónapjában hirtelen visszaesés következett be a beszedett bevételekben, ami hozzájárult a vártnál rosszabb eredményhez. |
| --- | --- |

4.

A program aktualizált változata 2008-ban a GDP 5,4 %-át kitevő hiánnyal számol, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő hiánycéllal. A jelentős eltérés főként a gyenge költségvetés-tervezés és -végrehajtás következménye, ami a tervezettnél lényegesen magasabb folyó kiadásokat eredményezett, különösen a közszféra bérei és a szociális transzferek terén. Emellett nem valósultak meg a bevételre vonatkozó, túlzottan optimista előrejelzések, és a gazdaság recessziója miatt az év utolsó két hónapjában hirtelen visszaesés következett be a beszedett bevételekben, ami hozzájárult a vártnál rosszabb eredményhez.

| 5. | A konvergenciaprogram aktualizált változata a GDP 5,1 %-át kitevő hiánycélt határoz meg 2009-re. A 2009 februárjában elfogadott 2009. évi költségvetés számos hiánycsökkentő intézkedést tartalmaz, többek között létszámstopot és a különböző bónuszjuttatások csökkentését a közszférában, az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és a támogatások csökkentését, a nyugdíjjárulék mértékének 3,3 százalékpontos növelését és a jövedéki adók növelésére kidolgozott ütemterv folytatását. A 2009 áprilisában elfogadott pótköltségvetésben a kormány további kiadásoldali költségvetési kiigazítási intézkedéseket fogadott el, többek között a közszféra béreinek további csökkentésével, az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadások, egyes tőkekiadások és támogatások visszafogásával. A bevételi oldalon a módosított 2009. évi költségvetés bizonyos (főként a cégautókra és az újraértékelt eszközök értékcsökkenésére vonatkozó) adólevonási lehetőségek és adókedvezmények megszüntetését célozza.
  A kormány másrészről 2009-ben az állami beruházásokra fordított kiadások lényeges növelését tervezi 2008-hoz képest, így támogatva a gazdaság tartós helyreállítását. Emellett a költségvetési konszolidáció szükségessége miatt csak korlátozott mértékben fogadtak el költségvetési ösztönző intézkedéseket (amelyek nagyjából a GDP 0,75 %-át teszik ki), ezek célja a vállalkozások, a munkaerőpiac és a háztartások jövedelmének támogatása. 2009-ben az általános költségvetési irányvonal egyenlege (ciklikusan kiigazított, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül), amely a Bizottság szolgálatai által a programban szereplő adatok alapján a közös módszertan szerint újraszámított, a GDP közel 3 %-ával csökkenő strukturális egyenleggel mérhető, a becslések szerint erősen restriktív. |
| --- | --- |

5.

A konvergenciaprogram aktualizált változata a GDP 5,1 %-át kitevő hiánycélt határoz meg 2009-re. A 2009 februárjában elfogadott 2009. évi költségvetés számos hiánycsökkentő intézkedést tartalmaz, többek között létszámstopot és a különböző bónuszjuttatások csökkentését a közszférában, az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és a támogatások csökkentését, a nyugdíjjárulék mértékének 3,3 százalékpontos növelését és a jövedéki adók növelésére kidolgozott ütemterv folytatását. A 2009 áprilisában elfogadott pótköltségvetésben a kormány további kiadásoldali költségvetési kiigazítási intézkedéseket fogadott el, többek között a közszféra béreinek további csökkentésével, az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadások, egyes tőkekiadások és támogatások visszafogásával. A bevételi oldalon a módosított 2009. évi költségvetés bizonyos (főként a cégautókra és az újraértékelt eszközök értékcsökkenésére vonatkozó) adólevonási lehetőségek és adókedvezmények megszüntetését célozza.

A kormány másrészről 2009-ben az állami beruházásokra fordított kiadások lényeges növelését tervezi 2008-hoz képest, így támogatva a gazdaság tartós helyreállítását. Emellett a költségvetési konszolidáció szükségessége miatt csak korlátozott mértékben fogadtak el költségvetési ösztönző intézkedéseket (amelyek nagyjából a GDP 0,75 %-át teszik ki), ezek célja a vállalkozások, a munkaerőpiac és a háztartások jövedelmének támogatása. 2009-ben az általános költségvetési irányvonal egyenlege (ciklikusan kiigazított, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül), amely a Bizottság szolgálatai által a programban szereplő adatok alapján a közös módszertan szerint újraszámított, a GDP közel 3 %-ával csökkenő strukturális egyenleggel mérhető, a becslések szerint erősen restriktív.

| 6. | A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a GDP 0,9 %-át kitevő strukturális hiánynak megfelelő középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása 2012-re (vagyis a programidőszakon túl). Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint fokozatosan csökken majd, a 2009-es, a GDP 5,1 %-át kitevő szintről 2010-ben a GDP 4,1 %-ára, míg 2011-ben a GDP 2,9 %-ára. Az elsődleges egyenleg hasonló mintát követ. A kiigazítási pálya a GDP-arányos kiadások 1,5 százalékponttal való csökkentésén alapul, különösen a foglalkoztatottak kompenzációjának és a közbenső fogyasztásnak a jelentős visszafogásával. Ezt a csökkentést részben ellensúlyozza az állami beruházások jelentős növekedése a GDP arányában. A bevétel várhatóan GDP-arányosan 1,1 százalékponttal növekszik 2009-ben, elsősorban az uniós források feltételezett növekedésének, valamint a társadalombiztosítási járulékok növekedésének az eredményeként. A program nem részletezi kellően a 2009 utánra tervezett hiánycsökkentést alátámasztó konkrét intézkedéseket és várt költségvetési hatásukat, tekintettel különösen a foglalkoztatottak kompenzációjának jelentős csökkentésére. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 13,6 %-a volt és a program szerint meredeken növekszik, 2011-re a GDP 22 %-ára, a magas elsődleges hiányok és az államadósság kamatainak jelentős növekedése miatt. |
| --- | --- |

6.

A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a GDP 0,9 %-át kitevő strukturális hiánynak megfelelő középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása 2012-re (vagyis a programidőszakon túl). Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint fokozatosan csökken majd, a 2009-es, a GDP 5,1 %-át kitevő szintről 2010-ben a GDP 4,1 %-ára, míg 2011-ben a GDP 2,9 %-ára. Az elsődleges egyenleg hasonló mintát követ. A kiigazítási pálya a GDP-arányos kiadások 1,5 százalékponttal való csökkentésén alapul, különösen a foglalkoztatottak kompenzációjának és a közbenső fogyasztásnak a jelentős visszafogásával. Ezt a csökkentést részben ellensúlyozza az állami beruházások jelentős növekedése a GDP arányában. A bevétel várhatóan GDP-arányosan 1,1 százalékponttal növekszik 2009-ben, elsősorban az uniós források feltételezett növekedésének, valamint a társadalombiztosítási járulékok növekedésének az eredményeként. A program nem részletezi kellően a 2009 utánra tervezett hiánycsökkentést alátámasztó konkrét intézkedéseket és várt költségvetési hatásukat, tekintettel különösen a foglalkoztatottak kompenzációjának jelentős csökkentésére. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 13,6 %-a volt és a program szerint meredeken növekszik, 2011-re a GDP 22 %-ára, a magas elsődleges hiányok és az államadósság kamatainak jelentős növekedése miatt.

| 7. | A költségvetési eredményekre a programidőszak valamennyi évében lefelé mutató kockázatok hatnak. 2009-ben a kockázatok a makrogazdasági kilátásokból erednek, amelyek a vártnál rosszabbul is alakulhatnak. Emellett 2009-ben a tervezett kiadási intézkedések hatékony végrehajtásának is vannak kockázatai, főként a közszféra béreivel kapcsolatos – már 2009 eleje óta megfigyelhető – csúszások, és a választási évben lehetséges kiadási nyomás miatt. Ezen felül 2010-ben és 2011-ben a költségvetési célok elérését konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani. Tekintettel a költségvetési célkitűzések negatív kockázataira, az adóssághányad a programban előre jelzettnél jobban növekedhet. |
| --- | --- |

7.

A költségvetési eredményekre a programidőszak valamennyi évében lefelé mutató kockázatok hatnak. 2009-ben a kockázatok a makrogazdasági kilátásokból erednek, amelyek a vártnál rosszabbul is alakulhatnak. Emellett 2009-ben a tervezett kiadási intézkedések hatékony végrehajtásának is vannak kockázatai, főként a közszféra béreivel kapcsolatos – már 2009 eleje óta megfigyelhető – csúszások, és a választási évben lehetséges kiadási nyomás miatt. Ezen felül 2010-ben és 2011-ben a költségvetési célok elérését konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani. Tekintettel a költségvetési célkitűzések negatív kockázataira, az adóssághányad a programban előre jelzettnél jobban növekedhet.

| 8. | Az népesség elöregedésének költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása jóval meghaladja az EU átlagát, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben várható viszonylag jelentős növekedése miatt. A program előrejelzése szerinti 2008-as költségvetési pozíció – amely rosszabb az előző változat kiindulási helyzeténél – fokozza a népesség elöregedésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. A programban tervezetteknek megfelelően az elsődleges hiány középtávú csökkentése, a nyugdíjrendszernek a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformja, és az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg nagy kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

8.

Az népesség elöregedésének költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása jóval meghaladja az EU átlagát, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben várható viszonylag jelentős növekedése miatt. A program előrejelzése szerinti 2008-as költségvetési pozíció – amely rosszabb az előző változat kiindulási helyzeténél – fokozza a népesség elöregedésének a fenntarthatósági résre gyakorolt költségvetési hatását. A programban tervezetteknek megfelelően az elsődleges hiány középtávú csökkentése, a nyugdíjrendszernek a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformja, és az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos, jelenleg nagy kockázatok csökkentéséhez.

| 9. | A költségvetési hiány és a költségvetési politika prociklikussága Romániában főként a gyenge költségvetés-tervezéssel és -végrehajtással magyarázható. Az eredeti költségvetésre kedvezőtlen hatást gyakorolt a bevételek túlbecslése, és számos évközi költségvetési módosításra került sor, ami növelte a folyó kiadások szintjét és a tőkét a folyó kiadások felé mozdította el. Emellett nagyfokú bizonytalanságot eredményez, hogy az év utolsó néhány hónapjában nagy kiadásokra kerül sor. Az elsődleges folyó kiadások túllépése és a kiadásoknak az optimálistól eltérő összetétele együtt fokozódó nyomást gyakorolt az állami forrásokra és csökkentette a növekedést erősítő tőkekiadások terét.
  Miközben a folyó kiadások terén megnyilvánuló túlköltekezés a közszféra béreire és a nyugdíjakra vonatkozó hosszú távú stratégia hiányát jelzi, a tőkekiadások tekintetében az alulteljesítés részben az állami beruházási projektek tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos gyenge közigazgatási kapacitásnak tulajdonítható. Annak érdekében, hogy növekedjen az államháztartás kiszámíthatósága és a költségvetési politika tervezésének megalapozottsága, a román hatóságok az EU fizetésimérleg-támogatásának keretében elkötelezték magukat a költségvetési irányítás erősítését célzó intézkedések elfogadása mellett. Ezek az intézkedések kötelező középtávú költségvetési keret végrehajtását irányozzák elő, ami átfogja az államháztartást, és kiterjed többek között mind a bevételi, mind a kiadási oldalon kötelező költségvetési szabályok meghatározására és független költségvetési tanács létrehozására. A konvergenciaprogram azonban nem részletezi a tervezett intézkedések végrehajtása felé vezető konkrét lépéseket. Az adóigazgatás területén a konvergenciaprogram az adóbeszedés hatékonyságának javítását tervezi az adóigazgatás reformjával és egyes ágazatokban – mint például a környezetvédelem és a mezőgazdaság – az adóalap szélesítésével. |
| --- | --- |

9.

A költségvetési hiány és a költségvetési politika prociklikussága Romániában főként a gyenge költségvetés-tervezéssel és -végrehajtással magyarázható. Az eredeti költségvetésre kedvezőtlen hatást gyakorolt a bevételek túlbecslése, és számos évközi költségvetési módosításra került sor, ami növelte a folyó kiadások szintjét és a tőkét a folyó kiadások felé mozdította el. Emellett nagyfokú bizonytalanságot eredményez, hogy az év utolsó néhány hónapjában nagy kiadásokra kerül sor. Az elsődleges folyó kiadások túllépése és a kiadásoknak az optimálistól eltérő összetétele együtt fokozódó nyomást gyakorolt az állami forrásokra és csökkentette a növekedést erősítő tőkekiadások terét.

Miközben a folyó kiadások terén megnyilvánuló túlköltekezés a közszféra béreire és a nyugdíjakra vonatkozó hosszú távú stratégia hiányát jelzi, a tőkekiadások tekintetében az alulteljesítés részben az állami beruházási projektek tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos gyenge közigazgatási kapacitásnak tulajdonítható. Annak érdekében, hogy növekedjen az államháztartás kiszámíthatósága és a költségvetési politika tervezésének megalapozottsága, a román hatóságok az EU fizetésimérleg-támogatásának keretében elkötelezték magukat a költségvetési irányítás erősítését célzó intézkedések elfogadása mellett. Ezek az intézkedések kötelező középtávú költségvetési keret végrehajtását irányozzák elő, ami átfogja az államháztartást, és kiterjed többek között mind a bevételi, mind a kiadási oldalon kötelező költségvetési szabályok meghatározására és független költségvetési tanács létrehozására. A konvergenciaprogram azonban nem részletezi a tervezett intézkedések végrehajtása felé vezető konkrét lépéseket. Az adóigazgatás területén a konvergenciaprogram az adóbeszedés hatékonyságának javítását tervezi az adóigazgatás reformjával és egyes ágazatokban – mint például a környezetvédelem és a mezőgazdaság – az adóalap szélesítésével.

| 10. | A pénzügyi válságra adott válaszként a román hatóságok számos intézkedést fogadtak el, amelyek célja a banki ágazat stabilitásának fenntartása és a pénzügyi piacokra nehezedő nyomás enyhítése. A betétbiztosítási rendszer keretében a betétbiztosítási fedezetet 20 000 EUR-ról 50 000 EUR-ra emelték. A kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutásának javítása és az exportnak a jelenlegi helyzetben való támogatása érdekében a román kormány két állami tulajdonban levő bank (a CEC és az EximBank) tőkéjének a GDP 0,2 %-át kitevő összeggel való megemeléséről és a kkv-k hitelgarancia-rendszerének létrehozásáról döntött. Emellett enyhítették a román lejben számított kötelezettségekre vonatkozó szabályozási követelményeket, a minimális tartalékkövetelményt 20 %-ról 18 %-ra csökkentették. Ezenfelül az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás keretében a román hatóságok vállalták a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítását és a Román Nemzeti Bank hatáskörének erősítését az esetleges banki csődhelyzetek kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében. |
| --- | --- |

10.

A pénzügyi válságra adott válaszként a román hatóságok számos intézkedést fogadtak el, amelyek célja a banki ágazat stabilitásának fenntartása és a pénzügyi piacokra nehezedő nyomás enyhítése. A betétbiztosítási rendszer keretében a betétbiztosítási fedezetet 20 000 EUR-ról 50 000 EUR-ra emelték. A kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutásának javítása és az exportnak a jelenlegi helyzetben való támogatása érdekében a román kormány két állami tulajdonban levő bank (a CEC és az EximBank) tőkéjének a GDP 0,2 %-át kitevő összeggel való megemeléséről és a kkv-k hitelgarancia-rendszerének létrehozásáról döntött. Emellett enyhítették a román lejben számított kötelezettségekre vonatkozó szabályozási követelményeket, a minimális tartalékkövetelményt 20 %-ról 18 %-ra csökkentették. Ezenfelül az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás keretében a román hatóságok vállalták a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítását és a Román Nemzeti Bank hatáskörének erősítését az esetleges banki csődhelyzetek kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében.

| 11. | Az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és figyelembe véve a költségvetési mozgástér hiányát, Románia csak néhány költségvetési ösztönző intézkedést fogadott el, amelyek 2009-ben nagyjából a GDP 0,75 %-át teszik ki, és céljuk a háztartások jövedelmének, a vállalati szektornak és a munkaerőpiacnak a támogatása. A háztartások jövedelmének támogatása érdekében a kormány úgy döntött, hogy három hónappal meghosszabbítja a munkanélküli segély fizetésének időszakát és az alacsony jövedelmű nyugdíjasok számára bevezeti a „minimális” szociális nyugdíjat. A vállalati szektor támogatását célzó intézkedések közé tartozik az újrabefektetett nyereség adómentessége, az autó-leselejtezési programok kiterjesztése és források elosztása az export ösztönzéséhez. A munkaerő-piaci intézkedések főként a szakmai képzés támogatását célozzák mind a munkanélküliek, mind a foglalkoztatottak esetében. Emellett a 2009-re előirányzott költségvetési keretösszegből a kormány tervei szerint a kiadások jelentős részét a helyreállítást fenntartó állami beruházásokra fordítják. A Tanács által a lisszaboni stratégia keretében kiadott országspecifikus ajánlásokban levő szakpolitikai területekkel összhangban a román hatóságok az EU fizetésimérleg-támogatásának keretében elkötelezték magukat strukturális reformok végrehajtására, a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása, az uniós források nagyobb mértékű felhasználása, az üzleti környezet javítása és a feketemunka visszaszorítása céljából. |
| --- | --- |

11.

Az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban és figyelembe véve a költségvetési mozgástér hiányát, Románia csak néhány költségvetési ösztönző intézkedést fogadott el, amelyek 2009-ben nagyjából a GDP 0,75 %-át teszik ki, és céljuk a háztartások jövedelmének, a vállalati szektornak és a munkaerőpiacnak a támogatása. A háztartások jövedelmének támogatása érdekében a kormány úgy döntött, hogy három hónappal meghosszabbítja a munkanélküli segély fizetésének időszakát és az alacsony jövedelmű nyugdíjasok számára bevezeti a „minimális” szociális nyugdíjat. A vállalati szektor támogatását célzó intézkedések közé tartozik az újrabefektetett nyereség adómentessége, az autó-leselejtezési programok kiterjesztése és források elosztása az export ösztönzéséhez. A munkaerő-piaci intézkedések főként a szakmai képzés támogatását célozzák mind a munkanélküliek, mind a foglalkoztatottak esetében. Emellett a 2009-re előirányzott költségvetési keretösszegből a kormány tervei szerint a kiadások jelentős részét a helyreállítást fenntartó állami beruházásokra fordítják. A Tanács által a lisszaboni stratégia keretében kiadott országspecifikus ajánlásokban levő szakpolitikai területekkel összhangban a román hatóságok az EU fizetésimérleg-támogatásának keretében elkötelezték magukat strukturális reformok végrehajtására, a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása, az uniós források nagyobb mértékű felhasználása, az üzleti környezet javítása és a feketemunka visszaszorítása céljából.

| 12. | Románia a külső és belső egyensúlyhiány csökkentése céljával, valamint a fizetési mérleghez nyújtott uniós támogatás és más hitelezők által támasztott követelményekkel összhangban költségvetési konszolidációs programot fogadott el. A konvergenciaprogram értelmében a közös módszertant használva, a strukturális egyenleg változásával mérhető költségvetési irányvonal a becslések szerint a programidőszakban restriktív lesz. A költségvetési mozgástér hiányát és a gazdasági egyensúlytalanságok kiigazításának szükségességét tekintve ez megfelelőnek tűnik. A program aktualizált változata szerint a hiány 2011-ig haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A programban levő költségvetési célok összhangban vannak az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás keretében tett kötelezettségvállalásokkal, bár a költségvetési eredményeknek vannak kockázatai.
  A konvergenciaprogram azonban nem tükrözi egyértelműen a fizetésimérleg-program keretében egyeztetett további költségvetési intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat, elsősorban a közszférában a béremelésektől való tartózkodás vagy a foglalkoztatás további visszafogása és az állami szerveknek nyújtott támogatások további csökkentése tekintetében. Emellett az aktualizált program nem tükrözi a nyugdíjrendszer fő paramétereinek reformjával kapcsolatos kötelezettségvállalásokat (például az állami nyugdíjak indexálását és a nyugdíjkorhatárt), ami alapvető fontosságú az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. Végül, a program nem részletezi kellően a 2010-re és 2011-re kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges konkrét intézkedéseket és azok költségvetési hatását. |
| --- | --- |

12.

Románia a külső és belső egyensúlyhiány csökkentése céljával, valamint a fizetési mérleghez nyújtott uniós támogatás és más hitelezők által támasztott követelményekkel összhangban költségvetési konszolidációs programot fogadott el. A konvergenciaprogram értelmében a közös módszertant használva, a strukturális egyenleg változásával mérhető költségvetési irányvonal a becslések szerint a programidőszakban restriktív lesz. A költségvetési mozgástér hiányát és a gazdasági egyensúlytalanságok kiigazításának szükségességét tekintve ez megfelelőnek tűnik. A program aktualizált változata szerint a hiány 2011-ig haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A programban levő költségvetési célok összhangban vannak az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás keretében tett kötelezettségvállalásokkal, bár a költségvetési eredményeknek vannak kockázatai.

A konvergenciaprogram azonban nem tükrözi egyértelműen a fizetésimérleg-program keretében egyeztetett további költségvetési intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat, elsősorban a közszférában a béremelésektől való tartózkodás vagy a foglalkoztatás további visszafogása és az állami szerveknek nyújtott támogatások további csökkentése tekintetében. Emellett az aktualizált program nem tükrözi a nyugdíjrendszer fő paramétereinek reformjával kapcsolatos kötelezettségvállalásokat (például az állami nyugdíjak indexálását és a nyugdíjkorhatárt), ami alapvető fontosságú az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. Végül, a program nem részletezi kellően a 2010-re és 2011-re kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges konkrét intézkedéseket és azok költségvetési hatását.

| 13. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3). |
| --- | --- |

13.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3).

Általános következtetésként megállapítható, hogy bár Románia a potenciálját meghaladó gazdasági növekedés évei után komoly gazdasági visszaeséssel szembesül, a 2009 és 2011 közötti időszakra tervezett restriktív költségvetési irányvonal a költségvetési mozgástér hiányára és az egyensúlytalanságok kiigazításának szükségességére tekintettel megfelelő válasz. 2008-ban a költségvetési politika továbbra is erősen prociklikus volt, főként a közszféra béreinek gyors növekedése és a gyenge költségvetési gazdálkodás következtében. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás keretében Románia által vállalt kötelezettségekkel összhangban a hatóságok 2009-től jelentős konszolidációs erőfeszítéseket terveznek, a kiadások csökkentésére összpontosítva, és a cél az, hogy 2011-re a hiány a GDP 3 %-a alá süllyedjen. Figyelembe véve a 2009-es makrogazdasági forgatókönyvhöz és a tervezett kiadási intézkedések hatékony végrehajtásához kapcsolódó kockázatokat, valamint azt, hogy a 2009 utáni költségvetési konszolidáció alátámasztásához szükséges konkrét intézkedésekre vonatkozó információk hiányoznak, a programban levő költségvetési eredményekre lefelé mutató kockázatok hatnak. Emellett intézkedéseket irányoznak elő a költségvetés-tervezés és -végrehajtás problémáinak kezelésére, többek között kötelező középtávú költségvetési keret kialakításával, költségvetési szabályok meghatározásával, független költségvetési tanács felállításával és az állami javadalmazási rendszer átalakításával. A konvergenciaprogram azonban nem részletezi a költségvetési irányítás javítását célzó tervezett intézkedések végrehajtása felé vezető konkrét lépéseket.

A fenti értékelés alapján és figyelembe véve a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, a túlzott hiány kiigazításáról szóló, Romániához címzett ajánlásokat, amelyeket a Tanács 2009. július 7-én fogadott el, a fenntartható konvergencia biztosításának szükségességét tekintve, valamint a közösségi fizetésimérleg-támogatás által alátámasztott gazdasági program keretében előirányzott gazdaságpolitikai intézkedésekkel összhangban Románia felkérést kap az alábbiakra:

| i. | 2011-re biztosítsa a túlzott hiány kiigazítását; e célból a 2009. februári költségvetésben és a 2009. áprilisi költségvetés-módosításban tervezetteknek megfelelően hajtsa végre a költségvetési intézkedéseket, különösen a közszféra bérei és a nyugdíjreform tekintetében; szükség esetén hozzon további korrekciós intézkedéseket a 2009-es hiánycél elérésére, hogy biztosítsa az EU fizetésimérleg-támogatása által alátámasztott program keretében vállalt kötelezettségek betartását; valamint részletezze a 2010-re és 2011-re tervezett, hiánycsökkentést alátámasztó intézkedéseket, különösen azokat, amelyek a közszféra béreinek tervezett csökkentését szolgálják; |
| --- | --- |

i.

2011-re biztosítsa a túlzott hiány kiigazítását; e célból a 2009. februári költségvetésben és a 2009. áprilisi költségvetés-módosításban tervezetteknek megfelelően hajtsa végre a költségvetési intézkedéseket, különösen a közszféra bérei és a nyugdíjreform tekintetében; szükség esetén hozzon további korrekciós intézkedéseket a 2009-es hiánycél elérésére, hogy biztosítsa az EU fizetésimérleg-támogatása által alátámasztott program keretében vállalt kötelezettségek betartását; valamint részletezze a 2010-re és 2011-re tervezett, hiánycsökkentést alátámasztó intézkedéseket, különösen azokat, amelyek a közszféra béreinek tervezett csökkentését szolgálják;

| ii. | tegyen konkrét lépéseket a költségvetési irányítás és átláthatóság tervezett erősítése felé, különösen kötelező középtávú költségvetési keret meghatározásával, független költségvetési tanács létrehozásával, az év közbeni költségvetési módosítások korlátozásával, költségvetési szabályok megállapításával, valamint az állami kompenzációs rendszer – többek között a fizetések és a prémiumok – szerkezetének átalakításával; az adóigazgatás területén az adóigazgatás reformjával és az adóalap szélesítésével javítsa a bevételek beszedésének hatékonyságát; |
| --- | --- |

ii.

tegyen konkrét lépéseket a költségvetési irányítás és átláthatóság tervezett erősítése felé, különösen kötelező középtávú költségvetési keret meghatározásával, független költségvetési tanács létrehozásával, az év közbeni költségvetési módosítások korlátozásával, költségvetési szabályok megállapításával, valamint az állami kompenzációs rendszer – többek között a fizetések és a prémiumok – szerkezetének átalakításával; az adóigazgatás területén az adóigazgatás reformjával és az adóalap szélesítésével javítsa a bevételek beszedésének hatékonyságát;

| iii. | gyorsítsa fel a nyugdíjrendszer reformját (különösen a nyugdíjak indexálása és a nyugdíjkorhatár tekintetében) a nyugdíjkiadások jelentős növelésének megfékezése érdekében, és csökkentse az államháztartás fenntarthatóságának kockázatait, valamint javítsa az egészségügyi kiadások hatékonyságát; |
| --- | --- |

iii.

gyorsítsa fel a nyugdíjrendszer reformját (különösen a nyugdíjak indexálása és a nyugdíjkorhatár tekintetében) a nyugdíjkiadások jelentős növelésének megfékezése érdekében, és csökkentse az államháztartás fenntarthatóságának kockázatait, valamint javítsa az egészségügyi kiadások hatékonyságát;

| iv. | erősítse a gazdaság kínálati oldalát azáltal, hogy tényleges előrelépést ér el a strukturális reformok végrehajtása terén, főként a közigazgatás hatékonyságának növelésével és a közigazgatás ésszerűsítésével, az üzleti környezet fejlesztésével, a nem bejelentett foglalkoztatás kérdésének kezelésével és az uniós pénzeszközök igénybevételének növelésével és felhasználásuk javításával. |
| --- | --- |

iv.

erősítse a gazdaság kínálati oldalát azáltal, hogy tényleges előrelépést ér el a strukturális reformok végrehajtása terén, főként a közigazgatás hatékonyságának növelésével és a közigazgatás ésszerűsítésével, az üzleti környezet fejlesztésével, a nem bejelentett foglalkoztatás kérdésének kezelésével és az uniós pénzeszközök igénybevételének növelésével és felhasználásuk javításával.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | KP 2009. június | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| BIZ 2009. tavasz | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | n.a. |
| KP 2007. december | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | n.a. |
| HICP infláció (%) | KP 2009. június | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| BIZ 2009. tavasz | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | n.a. |
| KP 2007. december | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | n.a. |
| Kibocsátási rés (4) (a potenciális GDP %-ában) | KP 2009. június | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| BIZ 2009. tavasz (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | n.a. |
| KP 2007. december | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában) | KP 2009. június | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| BIZ 2009. tavasz | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | n.a. |
| KP 2007. december | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | n.a. |
| Államháztartási bevétel (a GDP %-ában) | KP 2009. június | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| BIZ 2009. tavasz | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | n.a. |
| KP 2007. december | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | n.a. |
| Államháztartási kiadás (a GDP %-ában) | KP 2009. június | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| BIZ 2009. tavasz | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | n.a. |
| KP 2007. december | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2009. június | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| BIZ 2009. tavasz | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | n.a. |
| KP 2007. december | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2009. június | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| BIZ 2009. tavasz | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | n.a. |
| KP 2007. december | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (4) (a GDP %-ában) | KP 2009. június | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| BIZ 2009. tavasz | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.a. |
| KP 2007. december | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (6) (a GDP %-ában) | KP 2009. június | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| BIZ 2009. tavasz | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | n.a. |
| KP 2007. december | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | n.a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2009. június | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| BIZ 2009. tavasz | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | n.a. |
| KP 2007. december | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP (%-os változás)

KP 2009. június

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

BIZ 2009. tavasz

6,2

7,1

–4,0

0,0

n.a.

KP 2007. december

6,1

6,5

6,1

5,8

n.a.

HICP infláció (%)

KP 2009. június

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

BIZ 2009. tavasz

4,9

7,9

5,8

3,5

n.a.

KP 2007. december

4,8

5,7

4,0

3,3

n.a.

Kibocsátási rés (4) (a potenciális GDP %-ában)

KP 2009. június

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

BIZ 2009. tavasz (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

n.a.

KP 2007. december

2,1

2,1

1,8

1,1

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)

KP 2009. június

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

BIZ 2009. tavasz

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

n.a.

KP 2007. december

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

n.a.

Államháztartási bevétel (a GDP %-ában)

KP 2009. június

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

BIZ 2009. tavasz

34,0

33,1

33,4

33,3

n.a.

KP 2007. december

37,4

39,8

39,9

40,8

n.a.

Államháztartási kiadás (a GDP %-ában)

KP 2009. június

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

BIZ 2009. tavasz

36,6

38,5

38,5

38,9

n.a.

KP 2007. december

40,3

42,7

42,8

43,2

n.a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

KP 2009. június

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

BIZ 2009. tavasz

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

n.a.

KP 2007. december

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

n.a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

KP 2009. június

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

BIZ 2009. tavasz

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

n.a.

KP 2007. december

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (4) (a GDP %-ában)

KP 2009. június

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

BIZ 2009. tavasz

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

n.a.

KP 2007. december

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

n.a.

Strukturális egyenleg (6) (a GDP %-ában)

KP 2009. június

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

BIZ 2009. tavasz

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

n.a.

KP 2007. december

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

n.a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

KP 2009. június

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

BIZ 2009. tavasz

12,7

13,6

18,2

22,7

n.a.

KP 2007. december

11,9

13,6

14,2

14,9

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lásd a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről szóló, 2009. május 6-i 2009/458/EK tanácsi határozatot és a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2009. május 6-i 2009/459/EK tanácsi határozatot.

(3)  Különösen a ledolgozott munkaórákra, az államháztartási kiadások feladatkörök szerinti bontására és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó adatok hiányoznak.

(4)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, a Bizottság szolgálatainak a programokban szereplő információk alapján végzett újraszámítása szerint.

(5)  A 2007–2010-es időszakra vonatkozóan 5,1 %-os, 5,2 %-os, 3,9 %-os és 3,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések a legújabb konvergenciaprogram szerint 2007-ben a GDP 0,2 %-át teszik ki és hiánycsökkentők, a 2008–2011 közötti időszakban pedig 0 %-ot jelentenek, a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint pedig 2007-ben a GDP 0,2 %-át teszik ki és hiánycsökkentők, majd a 2008–2010 közötti időszakban 0 %-ot jelentenek.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/12

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 170/03

2009. július 16-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5522 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5522 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/12

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 170/04

2009. június 29-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5532 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5532 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/13

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. július 21.

2009/C 170/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4223 |
| JPY | Japán yen | 134,10 |
| DKK | Dán korona | 7,4464 |
| GBP | Angol font | 0,86530 |
| SEK | Svéd korona | 10,8925 |
| CHF | Svájci frank | 1,5186 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,9515 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,815 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 271,30 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7005 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2525 |
| RON | Román lej | 4,2368 |
| TRY | Török líra | 2,1360 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7438 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5689 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,0229 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,1647 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0491 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 774,19 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,1587 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,7153 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3340 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 301,78 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0378 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 68,161 |
| RUB | Orosz rubel | 44,1100 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,351 |
| BRL | Brazil real | 2,7010 |
| MXN | Mexikói peso | 18,8597 |
| INR | Indiai rúpia | 68,8960 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4223

JPY

Japán yen

134,10

DKK

Dán korona

7,4464

GBP

Angol font

0,86530

SEK

Svéd korona

10,8925

CHF

Svájci frank

1,5186

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,9515

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,815

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

271,30

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7005

PLN

Lengyel zloty

4,2525

RON

Román lej

4,2368

TRY

Török líra

2,1360

AUD

Ausztrál dollár

1,7438

CAD

Kanadai dollár

1,5689

HKD

Hongkongi dollár

11,0229

NZD

Új-zélandi dollár

2,1647

SGD

Szingapúri dollár

2,0491

KRW

Dél-Koreai won

1 774,19

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,1587

CNY

Kínai renminbi

9,7153

HRK

Horvát kuna

7,3340

IDR

Indonéz rúpia

14 301,78

MYR

Maláj ringgit

5,0378

PHP

Fülöp-szigeteki peso

68,161

RUB

Orosz rubel

44,1100

THB

Thaiföldi baht

48,351

BRL

Brazil real

2,7010

MXN

Mexikói peso

18,8597

INR

Indiai rúpia

68,8960

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/14

---

A Kaupthing Bank Luxembourg S.A. ügyében hozott határozat kivonata a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint

2009/C 170/06

A KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A. MELLÉ KIRENDELT VAGYONFELÜGYELŐK MEGBÍZATÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

A kereskedelmi ügyekben eljáró, luxembourgi székhelyű Luxembourgi Körzeti Bíróság (Tribunal d'Arrondissment de et à Luxembourg) második tanácsa, miután zárt ülésen meghallgatta a Kaupthing Bank Luxembourg S.A. société anonyme vagyonfelügyelői és megbízottja, a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Commission de Surveillance du Secteur Financier) képviselői, valamint az Ügyészség képviselői által előterjesztett észrevételeket, 2009. június 22-én nyilvános tárgyaláson hozott határozatával az alábbiak szerint kiegészíti a Luxembourgi Körzeti Bíróság 2008. október 9-én és 31-én hozott határozatait, a Luxemburgi Fellebbviteli Bíróság (Cour d'appel de Luxembourg) 2009. január 28-án hozott ítéletét, valamint a 2009. április 2-án hozott határozatot:

| „— | a vagyonfelügyelők jogosultak megállapítani az átstrukturálási tervre vonatkozó feltételek teljesülését, |
| --- | --- |

„—

a vagyonfelügyelők jogosultak megállapítani az átstrukturálási tervre vonatkozó feltételek teljesülését,

| — | a vagyonfelügyelők jogosultak jóváhagyni az átstrukturálási terv részét képező szerződésekben és a kötvények feltételeiben (Terms and Conditions) végrehajtandó technikai jellegű változtatásokat, illetőleg az azokat érintő nyilvánvaló, tisztán tárgyi jellegű tévedések kiigazítását, |
| --- | --- |

—

a vagyonfelügyelők jogosultak jóváhagyni az átstrukturálási terv részét képező szerződésekben és a kötvények feltételeiben (Terms and Conditions) végrehajtandó technikai jellegű változtatásokat, illetőleg az azokat érintő nyilvánvaló, tisztán tárgyi jellegű tévedések kiigazítását,

| — | a Bank szétválási tervének megszavazásáig a vagyonfelügyelők jogosultak véglegesíteni az SPV KI Securities jogi szerkezetét érintő azon tárgyalásokat, amelyekről a benyújtott terv nem rendelkezik véglegesen, különösen az SPV KI Securities társasághoz kötődő jogoknak és kötelezettségeknek a Bank szétválásával létrejövő két társaság egyikéhez való hozzárendelését illetően, |
| --- | --- |

—

a Bank szétválási tervének megszavazásáig a vagyonfelügyelők jogosultak véglegesíteni az SPV KI Securities jogi szerkezetét érintő azon tárgyalásokat, amelyekről a benyújtott terv nem rendelkezik véglegesen, különösen az SPV KI Securities társasághoz kötődő jogoknak és kötelezettségeknek a Bank szétválásával létrejövő két társaság egyikéhez való hozzárendelését illetően,

| — | bíróság általi jóváhagyása után az átstrukturálási terv kizárólag a Bank javára érvényesíthető, és nem hivatkozhatnak rá olyan kezesek, garanciavállalók és egyéb személyek, akik az átstrukturált hitelező részére biztosítékot nyújtottak az átstrukturált adóssággal vagy annak bármely részével összefüggésben. Letéteményesül a PricewaterhouseCoopers société à responsabilité limitée-t – képviselője: Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX –, valamint Franz FAYOT ügyvédet jelöli ki, megbízva őket, hogy az állam és az AGDL részéről történő pénzeszköz-átutalások fogadására nyissanak számlát egy luxemburgi vagyonkezelő pénzintézetnél, továbbá az állammal és az AGDL-lel állapodjanak meg a szóban forgó számlára vonatkozó működési szabályokról; megállapítja, hogy a Bank szétválási tervének az ő részvényesei által történő jóváhagyásával egyidejűleg a Bank fizetési moratóriuma véget ér, és ezzel a Bank felszámolási eljárás lefolytatása nélkül megszűnik.” |
| --- | --- |

—

bíróság általi jóváhagyása után az átstrukturálási terv kizárólag a Bank javára érvényesíthető, és nem hivatkozhatnak rá olyan kezesek, garanciavállalók és egyéb személyek, akik az átstrukturált hitelező részére biztosítékot nyújtottak az átstrukturált adóssággal vagy annak bármely részével összefüggésben. Letéteményesül a PricewaterhouseCoopers société à responsabilité limitée-t – képviselője: Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX –, valamint Franz FAYOT ügyvédet jelöli ki, megbízva őket, hogy az állam és az AGDL részéről történő pénzeszköz-átutalások fogadására nyissanak számlát egy luxemburgi vagyonkezelő pénzintézetnél, továbbá az állammal és az AGDL-lel állapodjanak meg a szóban forgó számlára vonatkozó működési szabályokról; megállapítja, hogy a Bank szétválási tervének az ő részvényesei által történő jóváhagyásával egyidejűleg a Bank fizetési moratóriuma véget ér, és ezzel a Bank felszámolási eljárás lefolytatása nélkül megszűnik.”

A határozattal szemben sem az érintett személyek, sem harmadik személy ellentmondással nem élhet.

A vagyonfelügyelők

a PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., képviselője: Emmanuelle Caruel-Henniaux; valamint Franz Fayot ügyvéd.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 22.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/15

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 170/07

| 1. | 2009. július 13-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i Group, Egyesült Királyság) és a H.I.G. Capital group of funds (a továbbiakban: H.I.G. Capital, Amerikai Egyesült Államok) tulajdonában levő H.I.G. Europe Capital Partners, L.P. és Bayside Debt & LBO Fund II, L.P. vállalkozások által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volnay B.V. (Hollandia) vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2009. július 13-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i Group, Egyesült Királyság) és a H.I.G. Capital group of funds (a továbbiakban: H.I.G. Capital, Amerikai Egyesült Államok) tulajdonában levő H.I.G. Europe Capital Partners, L.P. és Bayside Debt & LBO Fund II, L.P. vállalkozások által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volnay B.V. (Hollandia) vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a 3i Group esetében: magántőke- és kockázatitőke-társaság, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a 3i Group esetében: magántőke- és kockázatitőke-társaság,

| — | a H.I.G. Capital esetében: magántőke-befektetési társaság, |
| --- | --- |

—

a H.I.G. Capital esetében: magántőke-befektetési társaság,

| — | a Volnay B.V. esetében: magazinkiadó és hirdetési felületek kínálása Hollandiában. |
| --- | --- |

—

a Volnay B.V. esetében: magazinkiadó és hirdetési felületek kínálása Hollandiában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 2 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 2 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---