# Uradni list C 165/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.165.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 165 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5217. julij 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.165.slv

Uradni list

Evropske unije

C 165

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5217. julij 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 165/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 165/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 165/03 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| 2009/C 165/04 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Obračun in poravnava) (v skladu s členom 15 Odločbe Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Povzetek odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES (v zadevi COMP/38.096 – Clearstream (obračun in poravnava)) (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1958) | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 165/03

Menjalni tečaji eura

4

2009/C 165/04

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Obračun in poravnava) (v skladu s členom 15 Odločbe Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členom 15 Odločbe Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

5

2009/C 165/05

Povzetek odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES (v zadevi COMP/38.096 – Clearstream (obračun in poravnava)) (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1958)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1958)

7

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 165/06 | Državna pomoč – Madžarska – Državna pomoč C 14/09 (ex NN 17/09) – Potencialna pomoč podjetju Péti Nitrogénművek – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 165/06

Državna pomoč – Madžarska – Državna pomoč C 14/09 (ex NN 17/09) – Potencialna pomoč podjetju Péti Nitrogénművek – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 165/01

| Datum sprejetja odločitve | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 617/08 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Technology Transfer Institues |
| Pravna podlaga | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 130 mio. DKK; Skupni znesek načrtovane pomoči 780 mio. DKK |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |

Datum sprejetja odločitve

8.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 617/08

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Technology Transfer Institues

Pravna podlaga

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 130 mio. DKK; Skupni znesek načrtovane pomoči 780 mio. DKK

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.1.2009–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 53/09 |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Pravna podlaga | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Zaposlovanje |
| Oblika pomoči | Zmanjšanje prispevkov za socialno varnost |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 0,13 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 1.6.2011 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

6.7.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 53/09

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Pravna podlaga

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Zaposlovanje

Oblika pomoči

Zmanjšanje prispevkov za socialno varnost

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 0,13 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 1.6.2011

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Servicio Público de Empleo Estatal

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Primera COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 165/02

Komisija se je 9. julija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5513. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5513. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. julija 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4130 |
| JPY | japonski jen | 132,63 |
| DKK | danska krona | 7,4456 |
| GBP | funt šterling | 0,85910 |
| SEK | švedska krona | 11,0135 |
| CHF | švicarski frank | 1,5154 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0015 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,861 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 272,82 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7005 |
| PLN | poljski zlot | 4,2900 |
| RON | romunski leu | 4,2313 |
| TRY | turška lira | 2,1570 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7582 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5787 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9512 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1852 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0501 |
| KRW | južnokorejski won | 1 795,45 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,4575 |
| CNY | kitajski juan | 9,6526 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3270 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 305,53 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0465 |
| PHP | filipinski peso | 67,739 |
| RUB | ruski rubelj | 44,9351 |
| THB | tajski bat | 48,130 |
| BRL | brazilski real | 2,7279 |
| MXN | mehiški peso | 19,1829 |
| INR | indijska rupija | 68,7710 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4130

JPY

japonski jen

132,63

DKK

danska krona

7,4456

GBP

funt šterling

0,85910

SEK

švedska krona

11,0135

CHF

švicarski frank

1,5154

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0015

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,861

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

272,82

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7005

PLN

poljski zlot

4,2900

RON

romunski leu

4,2313

TRY

turška lira

2,1570

AUD

avstralski dolar

1,7582

CAD

kanadski dolar

1,5787

HKD

hongkonški dolar

10,9512

NZD

novozelandski dolar

2,1852

SGD

singapurski dolar

2,0501

KRW

južnokorejski won

1 795,45

ZAR

južnoafriški rand

11,4575

CNY

kitajski juan

9,6526

HRK

hrvaška kuna

7,3270

IDR

indonezijska rupija

14 305,53

MYR

malezijski ringit

5,0465

PHP

filipinski peso

67,739

RUB

ruski rubelj

44,9351

THB

tajski bat

48,130

BRL

brazilski real

2,7279

MXN

mehiški peso

19,1829

INR

indijska rupija

68,7710

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/5

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(Obračun in poravnava)

(v skladu s členom 15 Odločbe Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

2009/C 165/04

Osnutek odločbe v tej zadevi daje podlago za naslednje ugotovitve:

Podjetju Clearstream International SA (v nadaljnjem besedilu: CI) s sedežem v Luksemburgu in podjetju Clearstream Banking AG (v nadaljnjem besedilu: CBF) s sedežem v Frankfurtu je bilo 28. marca 2003 poslano obvestilo o nasprotovanju. Stranki sta ga prejeli 31. marca 2003.

Stranki sta 9. aprila 2003 zaprosili za dostop do spisa, ki jima je bil omogočen 14. aprila 2003. Pri tem sta stranki zaradi administrativne napake dobili dostop do dokumenta, ki je bil označen kot zaupen. Zadevni dokument je bil notranji memorandum podjetja Euroclear Bank S.A./N.V. (v nadaljnjem besedilu: EB), v katerem so določeni cilji in strategija, ki jih je podjetje EB nameravalo sprejeti na srečanju. Podjetje EB je bilo o tej napaki obveščeno pred ustnim zaslišanjem. V nasprotju z oceno zadevnih služb Komisije sta stranki menili, da je dokument, ki je bil označen kot zaupen, vseboval razbremenilne dokaze, ki bi morali biti v končni odločbi Komisije upoštevani v njuno dobro. Sama sem zavzela stališče, da zadevni dokument ni vseboval razbremenilnih informacij, ki bi morale biti dane na voljo strankama ali ki bi morale biti upoštevane v končni odločbi Komisije.

Stranki sta imeli na voljo dva meseca, da odgovorita na obvestilo o nasprotovanju.

Z dopisom z dne 30. maja 2003 so pravni zastopniki strank odgovorili na obvestilo o nasprotovanju. Komisija je odgovor prejela 3. junija 2003.

Stranki sta zahtevali ustno zaslišanje, ki je potekalo 24. julija 2003.

Podjetje EB je z dopisom po elektronski pošti z dne 8. aprila 2003 zaprosilo za dovoljenje, da sodeluje na ustnem zaslišanju, prav tako pa je zaprosilo za nezaupno različico obvestila o nasprotovanju. Obe prošnji sta bili odobreni in podjetju EB je bila 2. maja 2003 predložena nezaupna različica obvestila o nasprotovanju. Podjetje EB je svoje pripombe predložilo 13. junija 2003, poleg tega pa mu je bila dana možnost pregleda obvestila o nasprotovanju, preden je bilo to razkrito drugim strankam poleg podjetij Clearstream, saj bi lahko vsebovalo zaupne informacije v zvezi s podjetjem EB.

Po ustnem zaslišanju so zadevne službe Komisije nadaljevale preiskavo zadeve, pri čemer so dopise v skladu s členom 11 poslale strankam (25. julija 2003) in podjetju EB (29. julija 2003). Odgovori, ki jih je Komisija prejela 1. septembra 2003 (stranke) in 28. oktobra 2003 (EB), so bili vključeni v spis.

Stranki sta 25. avgusta 2003 znova zaprosili za dostop do spisa. Njuna prošnja se je navezovala na dva odgovora v skupnem obsegu 367 strani, ki ju je podjetje Euroclear predložilo kot odgovor na dopise Komisije v skladu s členom 11. Zadevne službe Komisije so odgovorile 6. oktobra 2003 in odobrile dostop do 141 strani zahtevane dokumentacije. V odgovoru je bilo obrazloženo, da so preostale strani vsebovale dogovore med podjetjem Euroclear in njegovimi strankami oziroma dobavitelji, ki so pomenili poslovno skrivnost. Zadevne službe Komisije so predložile kratka pojasnila o vsebini teh dogovorov. Stranki v zvezi s tem pri pooblaščencu za zaslišanje nista vložili ugovora.

Dodaten dostop do spisa je bil odobren 3. novembra 2003. Kakor so v svojem odgovoru z dne 6. oktobra 2003 obljubile zadevne službe Komisije, je bil strankama odobren dostop do dokumentov, ki so bili v spis vključeni po 14. aprilu 2003.

Srečanje zadevnih služb Komisije in strank je potekalo 3. novembra 2003. Stranki sta izrazili svoje poglede glede tega, kako je treba razlagati na novo predloženo dokumentacijo. Zadevne službe Komisije so pojasnile, kako so nameravale uporabiti informacije, ki so jih pridobile po ustnem zaslišanju. V zvezi s tem so zadevne službe Komisije 17. novembra 2003 strankama poslale dopis, v katerem so pojasnile razlago dodatno predloženih informacij, ki jo je Komisija nameravala sprejeti v svoji končni odločbi. Strankama je bila dana možnost, da na ta dopis predložita pripombe do 1. decembra 2003.

Obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na stranki, je po ustnem zaslišanju še vedno veljalo. Vendar pa je Komisija opustila svojo namero, da strankama naloži globo.

Glede na zgoraj navedeno menim, da je bila pravica strank in tretjih oseb do zaslišanja v obravnavani zadevi spoštovana. Osnutek odločbe obravnava samo nasprotovanja, v zvezi s katerimi so imele stranke priložnost izraziti svoja stališča.

V Bruslju, 5. maja 2004

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/7

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 2. junija 2004

v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES

(v zadevi COMP/38.096 – Clearstream (obračun in poravnava))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1958)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 165/05

Komisija je 2. junija 2004 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES. V skladu z dolotami člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  Komisija objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z vsemi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja njihovih poslovnih interesov. Različica celotnega besedila odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

UVOD

| 1. | To besedilo je povzetek Odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 v navedeni zadevi. V Odločbi je ugotovljeno, da sta Clearstream Banking AG, imenovan tudi Clearstream Banking Frankfurt (CBF), in matična družba Clearstream International (CI), skupaj poimenovana „Clearstream“, kršila člen 82 Pogodbe. Zadeva obravnava Clearstreamovo zavrnitev opravljanja nekaterih storitev obračuna in poravnave v zvezi z vrednostnimi papirji za Euroclear Bank SA (EB) ter uporabo diskriminatornih cen v škodo EB. |
| --- | --- |

1.

To besedilo je povzetek Odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 v navedeni zadevi. V Odločbi je ugotovljeno, da sta Clearstream Banking AG, imenovan tudi Clearstream Banking Frankfurt (CBF), in matična družba Clearstream International (CI), skupaj poimenovana „Clearstream“, kršila člen 82 Pogodbe. Zadeva obravnava Clearstreamovo zavrnitev opravljanja nekaterih storitev obračuna in poravnave v zvezi z vrednostnimi papirji za Euroclear Bank SA (EB) ter uporabo diskriminatornih cen v škodo EB.

| 2. | Ta postopek je bil sprožen na podlagi poizvedbe po uradni dolžnosti zaradi preverjanja, ali se politika konkurence Skupnosti pravilno izvaja v sektorju že izvedenih poslov z vrednostnimi papirji EU. Komisija je poizvedbo izpeljala zlasti v zvezi z (i) dostopom, (ii) cenami, (iii) izključevalnimi dogovori in (iv) konsolidacijo. Zatem se je poizvedba postopoma osredotočila na morebitne Clearstreamove zlorabe. |
| --- | --- |

2.

Ta postopek je bil sprožen na podlagi poizvedbe po uradni dolžnosti zaradi preverjanja, ali se politika konkurence Skupnosti pravilno izvaja v sektorju že izvedenih poslov z vrednostnimi papirji EU. Komisija je poizvedbo izpeljala zlasti v zvezi z (i) dostopom, (ii) cenami, (iii) izključevalnimi dogovori in (iv) konsolidacijo. Zatem se je poizvedba postopoma osredotočila na morebitne Clearstreamove zlorabe.

| 3. | Komisija je 28. marca 2003 poslala Clearstreamu obvestilo o nasprotovanju. Clearstream je odgovoril na to obvestilo ter izrazil svoje poglede na zaslišanju dne 24. julija 2003. |
| --- | --- |

3.

Komisija je 28. marca 2003 poslala Clearstreamu obvestilo o nasprotovanju. Clearstream je odgovoril na to obvestilo ter izrazil svoje poglede na zaslišanju dne 24. julija 2003.

| 4. | Poročilo pooblaščenca za zaslišanje potrjuje, da so bile Clearstreamove pravice do obrambe spoštovane. |
| --- | --- |

4.

Poročilo pooblaščenca za zaslišanje potrjuje, da so bile Clearstreamove pravice do obrambe spoštovane.

| 5. | Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje se je sestal 30. aprila 2004 in podal pozitivno mnenje. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje se je sestal 30. aprila 2004 in podal pozitivno mnenje.

| 6. | Naložene niso nobene globe. Razlogi, zakaj nista bila sprejeta predlog in Odločba, da se naloži globa, so opisani spodaj. |
| --- | --- |

6.

Naložene niso nobene globe. Razlogi, zakaj nista bila sprejeta predlog in Odločba, da se naloži globa, so opisani spodaj.

1.   POVZETEK ZADEVE

| 7. | Zadeva Clearstream obravnava uporabo zakonodaje EU o konkurenci v posebnem nizu dogodkov v določenem časovnem trenutku ter zanje uporablja pravila konkurence. Nikakor ne pomeni predloga zakonodajnega okolja ali standardov. |
| --- | --- |

7.

Zadeva Clearstream obravnava uporabo zakonodaje EU o konkurenci v posebnem nizu dogodkov v določenem časovnem trenutku ter zanje uporablja pravila konkurence. Nikakor ne pomeni predloga zakonodajnega okolja ali standardov.

| 8. | Zahtevnost primera izhaja iz zadevnega gospodarskega sektorja (obračun in poravnava vrednostnih papirjev), v katerem so postopki zahtevni, strokovna terminologija ni homogena, udeležencev na različnih stopnjah je veliko in v katerem se zaradi zakonodajnih in gospodarskih vplivov odvijajo znatne spremembe. |
| --- | --- |

8.

Zahtevnost primera izhaja iz zadevnega gospodarskega sektorja (obračun in poravnava vrednostnih papirjev), v katerem so postopki zahtevni, strokovna terminologija ni homogena, udeležencev na različnih stopnjah je veliko in v katerem se zaradi zakonodajnih in gospodarskih vplivov odvijajo znatne spremembe.

| 9. | Značilnosti glavnih postopkov po izvedenem poslovanju z vrednostnimi papirji je mogoče povzeti na naslednji način:






  — | Obračun je proces med poslovanjem in poravnavo. Obračun zagotavlja, da sta se kupec in prodajalec sporazumela o enaki transakciji ter da prodajalec prodaja vrednostne papirje, za katere je pooblaščen do prodaje. |
| --- | --- | --- |

9.

Značilnosti glavnih postopkov po izvedenem poslovanju z vrednostnimi papirji je mogoče povzeti na naslednji način:

—

Obračun je proces med poslovanjem in poravnavo. Obračun zagotavlja, da sta se kupec in prodajalec sporazumela o enaki transakciji ter da prodajalec prodaja vrednostne papirje, za katere je pooblaščen do prodaje.

| — | Poravnava je končni prenos vrednostnih papirjev od prodajalca do kupca in končni prenos sredstev od kupca do prodajalca z ustreznimi zaznamki v računih vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

—

Poravnava je končni prenos vrednostnih papirjev od prodajalca do kupca in končni prenos sredstev od kupca do prodajalca z ustreznimi zaznamki v računih vrednostnih papirjev.

| 10. | Ob postopkih, potrebnih za sklenitev transakcije z vrednostnimi papirji, je potrebna tudi hramba vrednostnih papirjev. Izraza hramba in skrbništvo sta zamenljiva in se uporabljata za dejansko deponiranje pri subjektu, ki hrani vrednostni papir v fizični ali elektronski obliki. Temu se reče tudi „prvotni depozit“ ali „dokončno skrbništvo“. Za subjekte, ki nimajo vrednostnih papirjev v končnem skrbništvu, pravimo, da do vrednostnih papirjev izvajajo storitve „posrednikov“. |
| --- | --- |

10.

Ob postopkih, potrebnih za sklenitev transakcije z vrednostnimi papirji, je potrebna tudi hramba vrednostnih papirjev. Izraza hramba in skrbništvo sta zamenljiva in se uporabljata za dejansko deponiranje pri subjektu, ki hrani vrednostni papir v fizični ali elektronski obliki. Temu se reče tudi „prvotni depozit“ ali „dokončno skrbništvo“. Za subjekte, ki nimajo vrednostnih papirjev v končnem skrbništvu, pravimo, da do vrednostnih papirjev izvajajo storitve „posrednikov“.

| 11. | Storitve obračuna in poravnave lahko zagotavljajo centralni registri vrednostnih papirjev (Central Securities Depositories, CSD) (2), mednarodni registri vrednostnih papirjev (International Central Securities Depositories, ICSD) (3) ali drugi posredniki, na primer banke. Vendar lahko vsaka ustanova izvede le „prvotni“ obračun in poravnavo (4) za vrednostne papirje, ki so dejansko deponirani v dokončno skrbništvo. V tej zadevi so vsi vrednostni papirji, izdani v skladu z nemško zakonodajo in hranjeni v skupnem skrbništvu (5), deponirani pri CBF (v nadaljevanju CSD izdajatelj), zato lahko edino CBF izvede prvotni obračun in poravnavo v zvezi s temi vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

11.

Storitve obračuna in poravnave lahko zagotavljajo centralni registri vrednostnih papirjev (Central Securities Depositories, CSD) (2), mednarodni registri vrednostnih papirjev (International Central Securities Depositories, ICSD) (3) ali drugi posredniki, na primer banke. Vendar lahko vsaka ustanova izvede le „prvotni“ obračun in poravnavo (4) za vrednostne papirje, ki so dejansko deponirani v dokončno skrbništvo. V tej zadevi so vsi vrednostni papirji, izdani v skladu z nemško zakonodajo in hranjeni v skupnem skrbništvu (5), deponirani pri CBF (v nadaljevanju CSD izdajatelj), zato lahko edino CBF izvede prvotni obračun in poravnavo v zvezi s temi vrednostnimi papirji.

| 12. | Odločba obravnava storitve obdelave (obračun in poravnava) v zvezi z vrednostnimi papirji, ne pa storitve skrbništva. CBF zagotavlja te storitve na podlagi informacijske platforme, poimenovane CASCADE. CASCADE RS (podsistem CASCADE, do katerega je bil EB zavrnjen dostop) je namenjen vnosu podatkov glede registriranih delnic. Potrebuje samo periodično osvežitev (npr. pred generalno skupščino) in se ne uporablja pri obdelavi transakcij registriranih delnic. Vendar je CBF zavrnil pravico do vključitve obdelave registriranih delnic v platformo CASCADE, vse dokler ne bi EB pridobil dostop do CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Odločba obravnava storitve obdelave (obračun in poravnava) v zvezi z vrednostnimi papirji, ne pa storitve skrbništva. CBF zagotavlja te storitve na podlagi informacijske platforme, poimenovane CASCADE. CASCADE RS (podsistem CASCADE, do katerega je bil EB zavrnjen dostop) je namenjen vnosu podatkov glede registriranih delnic. Potrebuje samo periodično osvežitev (npr. pred generalno skupščino) in se ne uporablja pri obdelavi transakcij registriranih delnic. Vendar je CBF zavrnil pravico do vključitve obdelave registriranih delnic v platformo CASCADE, vse dokler ne bi EB pridobil dostop do CASCADE RS.

1.1   Upoštevni trg

| 13. | Upoštevni trg je opredeljen kot zagotavljanje, s strani CSD izdajatelja (centralni register vrednostnih papirjev, ki je prvotni depozitar vrednostnih papirjev), prvotnih storitev obračuna in poravnave za vrednostne papirje, izdane v skladu z nemško zakonodajo, centralnim registrom vrednostnih papirhev v drugih državah članicah ter mednarodnim registrom vrednostnih papirjev. Prvotni obračun in poravnava nastopita, ko se spremeni položaj računa vrednostnih papirjev, hranjenega pri CSD izdajatelju (CBF za vrednostne papirje po nemški zakonodaji). V nasprotju s tem izvajajo sekundarni obračun in poravnavo posredniki pri nadaljnjem poslovanju v lastnih knjigah. To obsega zrcalne operacije, s katerimi posredniki odražajo rezultat prvotnega obračuna in poravnave na računih svojih strank in zaznamke v računih po internaliziranih transakcijah. Internalizacija nastopi, če lahko posrednik poravna transakcijo v lastnih knjigah (npr. če imata tako kupec kot prodajalec račune v njegovih knjigah). |
| --- | --- |

13.

Upoštevni trg je opredeljen kot zagotavljanje, s strani CSD izdajatelja (centralni register vrednostnih papirjev, ki je prvotni depozitar vrednostnih papirjev), prvotnih storitev obračuna in poravnave za vrednostne papirje, izdane v skladu z nemško zakonodajo, centralnim registrom vrednostnih papirhev v drugih državah članicah ter mednarodnim registrom vrednostnih papirjev. Prvotni obračun in poravnava nastopita, ko se spremeni položaj računa vrednostnih papirjev, hranjenega pri CSD izdajatelju (CBF za vrednostne papirje po nemški zakonodaji). V nasprotju s tem izvajajo sekundarni obračun in poravnavo posredniki pri nadaljnjem poslovanju v lastnih knjigah. To obsega zrcalne operacije, s katerimi posredniki odražajo rezultat prvotnega obračuna in poravnave na računih svojih strank in zaznamke v računih po internaliziranih transakcijah. Internalizacija nastopi, če lahko posrednik poravna transakcijo v lastnih knjigah (npr. če imata tako kupec kot prodajalec račune v njegovih knjigah).

| 14. | Stranki sta trdili, da prvotni in sekundarni obračun in poravnava nista ločena trga. |
| --- | --- |

14.

Stranki sta trdili, da prvotni in sekundarni obračun in poravnava nista ločena trga.

| 15. | Odločba podrobno proučuje stališča Clearstreama in EB v zvezi z opredelitvijo upoštevnega trga. Clearstream trdi, da sta obračun in poravnava s strani podskrbnikov (posrednikov) nadomestilo za obračun in poravnavo, ki jo izvede CBF. Podobno EB (6) trdi, da pomeni internalizacija konkurenčni pritisk na CSD. V Odločbi se navedena argumenta spodbijata na naslednji način:






  — | obstaja skupina dobaviteljev storitev obračuna in poravnave, za katere posreden dostop do CSD izdajatelja – v tej zadevi je to CBF – preko posrednika ni enakovredna alternativa za neposreden dostop (ob upoštevanju krajših rokov, večjega tveganja in zahtevnosti, dodatnih stroškov in morebitnega navzkrižja interesov zaradi uporabe posrednika); |
| --- | --- | --- |

15.

Odločba podrobno proučuje stališča Clearstreama in EB v zvezi z opredelitvijo upoštevnega trga. Clearstream trdi, da sta obračun in poravnava s strani podskrbnikov (posrednikov) nadomestilo za obračun in poravnavo, ki jo izvede CBF. Podobno EB (6) trdi, da pomeni internalizacija konkurenčni pritisk na CSD. V Odločbi se navedena argumenta spodbijata na naslednji način:

—

obstaja skupina dobaviteljev storitev obračuna in poravnave, za katere posreden dostop do CSD izdajatelja – v tej zadevi je to CBF – preko posrednika ni enakovredna alternativa za neposreden dostop (ob upoštevanju krajših rokov, večjega tveganja in zahtevnosti, dodatnih stroškov in morebitnega navzkrižja interesov zaradi uporabe posrednika);

| — | ob tem, da sekundarni obračun in poravnava ni primerna alternativa za kupce (posrednike), za katere so storitve prvotnega obračuna in poravnave nujne za zagotavljanje učinkovitih in konkurenčnih sekundarnih storitev obračuna in poravnave lastnim strankam, noben posrednik tudi ne more internalizirati vseh transakcij z vsemi morebitnimi strankami za vse vrednostne papirje, hranjene pri CSD izdajatelju. Ta zadeva je ravno povezana s stanjem, v katerem je posrednik (EB) zahteval storitve prvotnega obračuna in poravnave od CSD izdajatelja in ni mogel pridobiti nadomestnih storitev niti interno niti od drugega posrednika. |
| --- | --- |

—

ob tem, da sekundarni obračun in poravnava ni primerna alternativa za kupce (posrednike), za katere so storitve prvotnega obračuna in poravnave nujne za zagotavljanje učinkovitih in konkurenčnih sekundarnih storitev obračuna in poravnave lastnim strankam, noben posrednik tudi ne more internalizirati vseh transakcij z vsemi morebitnimi strankami za vse vrednostne papirje, hranjene pri CSD izdajatelju. Ta zadeva je ravno povezana s stanjem, v katerem je posrednik (EB) zahteval storitve prvotnega obračuna in poravnave od CSD izdajatelja in ni mogel pridobiti nadomestnih storitev niti interno niti od drugega posrednika.

| — | Kakor dokazuje ta zadeva, ko je potreben prvotni obračun in poravnava, na CSD izdajatelja ne pritiskajo cene, ki jih uporabljajo posredniki. V času, ko je EB neuspešno poskušala pridobiti nižje cene za storitve prvotnega obračuna in poravnave neposredno pri CBF in ji Deutsche Bank ni bila več posrednik, cene Deutsche Bank niso pritiskale na Clearstream pri pogovorih z EB. |
| --- | --- |

—

Kakor dokazuje ta zadeva, ko je potreben prvotni obračun in poravnava, na CSD izdajatelja ne pritiskajo cene, ki jih uporabljajo posredniki. V času, ko je EB neuspešno poskušala pridobiti nižje cene za storitve prvotnega obračuna in poravnave neposredno pri CBF in ji Deutsche Bank ni bila več posrednik, cene Deutsche Bank niso pritiskale na Clearstream pri pogovorih z EB.

| 16. | Za opredelitev trga v tej zadevi Komisija ne sme proučiti potreb strank posrednikov, marveč prej posebne potrebe kategorije strank, ki potrebujejo proizvod ali storitev, se pravi finančne posrednike, ki želijo lastnim strankam zagotoviti gospodarsko pomembne, učinkovite in konkurenčne storitve sekundarnega obračuna in poravnave. Za to kategorijo strank nista prvotni obračun in poravnava, ki ju izvede CSD izdajatelj, ter sekundarni obračun in poravnava, ki jo izvedejo posredniki pri nadaljnjem poslovanju, nista enakovredni alternativi. Kakor pojasnjuje EB, posredni dostop s posredovanjem drugega posrednika (pogosto konkurenta) namesto CSD izdajatelja ni sprejemljiva alternativa. |
| --- | --- |

16.

Za opredelitev trga v tej zadevi Komisija ne sme proučiti potreb strank posrednikov, marveč prej posebne potrebe kategorije strank, ki potrebujejo proizvod ali storitev, se pravi finančne posrednike, ki želijo lastnim strankam zagotoviti gospodarsko pomembne, učinkovite in konkurenčne storitve sekundarnega obračuna in poravnave. Za to kategorijo strank nista prvotni obračun in poravnava, ki ju izvede CSD izdajatelj, ter sekundarni obračun in poravnava, ki jo izvedejo posredniki pri nadaljnjem poslovanju, nista enakovredni alternativi. Kakor pojasnjuje EB, posredni dostop s posredovanjem drugega posrednika (pogosto konkurenta) namesto CSD izdajatelja ni sprejemljiva alternativa.

| 17. | Posebne storitve za CSD in ICSD se ne morejo primerjati s standardnimi storitvami za stranke, ki niso CSD (banke), zagotovljenimi na podlagi splošnih določil in pogojev CBF. |
| --- | --- |

17.

Posebne storitve za CSD in ICSD se ne morejo primerjati s standardnimi storitvami za stranke, ki niso CSD (banke), zagotovljenimi na podlagi splošnih določil in pogojev CBF.

1.2   Prevladujoči položaj

| 18. | CBF ima na upoštevnem trgu prevladujoč položaj, saj je edini CSD, pri katerem so vrednostni papirji, izdani v skladu z nemško zakonodajo, hranjeni v skupnem skrbništvu in deponirani. Zato je edini subjekt, ki lahko izvede prvotni obračun in poravnavo za te vrednostne papirje. Na položaj CBF ne pritiska nobena dejanska konkorenca na trgu. Nastop novih konkurentov je v predvidljivi prihodnosti nerealen. |
| --- | --- |

18.

CBF ima na upoštevnem trgu prevladujoč položaj, saj je edini CSD, pri katerem so vrednostni papirji, izdani v skladu z nemško zakonodajo, hranjeni v skupnem skrbništvu in deponirani. Zato je edini subjekt, ki lahko izvede prvotni obračun in poravnavo za te vrednostne papirje. Na položaj CBF ne pritiska nobena dejanska konkorenca na trgu. Nastop novih konkurentov je v predvidljivi prihodnosti nerealen.

1.3   Zloraba

| 19. | Odločba določa dve vrsti zlorabe:






  — | zavrnitev zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice z zavrnitvijo dostopa do CASCADE RS in diskriminatorno ravnanje do EB v zvezi z zagotavljanjem teh storitev. |
| --- | --- | --- |

19.

Odločba določa dve vrsti zlorabe:

—

zavrnitev zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice z zavrnitvijo dostopa do CASCADE RS in diskriminatorno ravnanje do EB v zvezi z zagotavljanjem teh storitev.

| — | uporaba diskriminatornih cen za zagotavljanje storitev prvotnega obračuna in poravnave EB. Opozoriti je treba, da to zadeva cene vseh transakcij CASCADE za EB in ni omejeno na registrirane delnice, tako kot v primeru prejšnje zlorabe. |
| --- | --- |

—

uporaba diskriminatornih cen za zagotavljanje storitev prvotnega obračuna in poravnave EB. Opozoriti je treba, da to zadeva cene vseh transakcij CASCADE za EB in ni omejeno na registrirane delnice, tako kot v primeru prejšnje zlorabe.

1.3.1.   Zavrnitev zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in obravnave in diskriminatorno ravnanje do EB

| 20. | Zavrnitev zagotavljanja storitev je potekalo v obliki zavrnitve dostopa do CASCADE RS. Brez tega dostopa EB ni mogla pridobiti storitev obračuna in poravnave registriranih delnic na platformi CASCADE, še naprej pa je to storitev prejemala za druge transakcije. Zavrnitev zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave registriranih delnic EB izhaja iz soprisotnosti več dejavnikov: Clearstream je neizogibni poslovni partner, EB ni mogla podvajati storitev, ki jih je zahtevala, ter zavrnitev zagotavljanja storitev je zavirala inovacije in konkurenčnost na spodnjem delu trga. Poleg tega je rastoči pomen registriranih delnic v Nemčiji povzročil omejitev storitev, zagotovljenih EB, stranki Clearstreama, in so bila prekršena utemeljena pričakovanja EB, da bo Clearstream v razumnem roku zagotovil storitve prvotnega obračuna in poravnave. |
| --- | --- |

20.

Zavrnitev zagotavljanja storitev je potekalo v obliki zavrnitve dostopa do CASCADE RS. Brez tega dostopa EB ni mogla pridobiti storitev obračuna in poravnave registriranih delnic na platformi CASCADE, še naprej pa je to storitev prejemala za druge transakcije. Zavrnitev zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave registriranih delnic EB izhaja iz soprisotnosti več dejavnikov: Clearstream je neizogibni poslovni partner, EB ni mogla podvajati storitev, ki jih je zahtevala, ter zavrnitev zagotavljanja storitev je zavirala inovacije in konkurenčnost na spodnjem delu trga. Poleg tega je rastoči pomen registriranih delnic v Nemčiji povzročil omejitev storitev, zagotovljenih EB, stranki Clearstreama, in so bila prekršena utemeljena pričakovanja EB, da bo Clearstream v razumnem roku zagotovil storitve prvotnega obračuna in poravnave.

| 21. | Clearstream je izvajal diskriminacijo tudi zato, ker je zamudno ravnanje do EB v nasprotju z razumnim rokom, v katerem so storitve prejemale druge stranke. |
| --- | --- |

21.

Clearstream je izvajal diskriminacijo tudi zato, ker je zamudno ravnanje do EB v nasprotju z razumnim rokom, v katerem so storitve prejemale druge stranke.

1.3.1.1   Zavrnitev zagotavljanja storitev

| 22. | Proučitev ovir za vstop morebitnih konkurentov do prevladujočega položaja CBF na upoštevnem trgu kaže, da je CBF nujni poslovni partner, ki ga ni mogoče nadomestiti z alternativnim virom in ki ga EB ne more podvojiti. Z zavrnitvijo zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice EB je ravnanje oviralo zmožnost EB, da zagotovi obsežno in inovativno vseevropsko storitev na spodnjem delu trga za čezmejni obračun in poravnavo vrednostnih papirjev EU. Registrirane delnice so nemške delnice, s katerimi se največ posluje v mednarodnem prostoru, in je zato verjetno, da bi bile vključene v transkacije strank ICSD. |
| --- | --- |

22.

Proučitev ovir za vstop morebitnih konkurentov do prevladujočega položaja CBF na upoštevnem trgu kaže, da je CBF nujni poslovni partner, ki ga ni mogoče nadomestiti z alternativnim virom in ki ga EB ne more podvojiti. Z zavrnitvijo zagotavljanja storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice EB je ravnanje oviralo zmožnost EB, da zagotovi obsežno in inovativno vseevropsko storitev na spodnjem delu trga za čezmejni obračun in poravnavo vrednostnih papirjev EU. Registrirane delnice so nemške delnice, s katerimi se največ posluje v mednarodnem prostoru, in je zato verjetno, da bi bile vključene v transkacije strank ICSD.

| 23. | Ni znakov, da je bil razlog Clearstreamovega ravnanja poskus izboljšanja učinkovitosti svojih storitev ali operacij ali ustvarjanje koristi za svoje stranke. Clearstream ni utemeljil nikakršnega povečanja učinkovitosti ali koristi potrošnikov. Gospodarski razlog za in dejanske učinke zavrnitve zagotavljanja storitev je treba oceniti v sklopu skupne finančne skupine, ki ji pripada CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), podružnica CBF v sklopu holdinške družbe Clearstream International (CI), je poleg EB edini drugi ICSD v EU, zato pa tudi njegov neposredni konkurent na spodnjem delu trga za sekundarni obračun in poravnavo čezmejnih poslov. Tipične stranke ICSD, kot veliki institucionalni investitorji, ki želijo uporabljati storitve ICSD v EU v okviru sistema vse na enem mestu, imajo koristi od inovativnih storitev, kakršne zagotavlja EB. Zato je Clearstreamova zavrnitev zagotavljanja storitev ovirala zagotavljanje inovativnih sekundarnih storitev obračuna in poravnave za čezmejne transakcije z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

23.

Ni znakov, da je bil razlog Clearstreamovega ravnanja poskus izboljšanja učinkovitosti svojih storitev ali operacij ali ustvarjanje koristi za svoje stranke. Clearstream ni utemeljil nikakršnega povečanja učinkovitosti ali koristi potrošnikov. Gospodarski razlog za in dejanske učinke zavrnitve zagotavljanja storitev je treba oceniti v sklopu skupne finančne skupine, ki ji pripada CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), podružnica CBF v sklopu holdinške družbe Clearstream International (CI), je poleg EB edini drugi ICSD v EU, zato pa tudi njegov neposredni konkurent na spodnjem delu trga za sekundarni obračun in poravnavo čezmejnih poslov. Tipične stranke ICSD, kot veliki institucionalni investitorji, ki želijo uporabljati storitve ICSD v EU v okviru sistema vse na enem mestu, imajo koristi od inovativnih storitev, kakršne zagotavlja EB. Zato je Clearstreamova zavrnitev zagotavljanja storitev ovirala zagotavljanje inovativnih sekundarnih storitev obračuna in poravnave za čezmejne transakcije z vrednostnimi papirji.

1.3.1.2.   Diskriminacija: zamudno ravnanje EB je v nasprotju z vedenjem do primerljivih strank

| 24. | EB je zaprosil za dostop do CASCADE RS 3. avgusta 1999 in Clearstream je dostop zagotovil šele 19. novembra 2001. Odločba podrobno proučuje naslednje:






  — | začetno zavračanje dostopa med avgustom 1999 in novembrom 2000, med katerim je bil EB naveden k prepričanju, da bo dostop zagotovljen (razpravljanje o podrobnih vprašanjih, zagotovitev usposabljanja, zahteva po dvo-/tritedensko vnaprejšnjem obvestilu o prenosu računa registriranih delnic ...); |
| --- | --- | --- |

24.

EB je zaprosil za dostop do CASCADE RS 3. avgusta 1999 in Clearstream je dostop zagotovil šele 19. novembra 2001. Odločba podrobno proučuje naslednje:

—

začetno zavračanje dostopa med avgustom 1999 in novembrom 2000, med katerim je bil EB naveden k prepričanju, da bo dostop zagotovljen (razpravljanje o podrobnih vprašanjih, zagotovitev usposabljanja, zahteva po dvo-/tritedensko vnaprejšnjem obvestilu o prenosu računa registriranih delnic ...);

| — | sledeče zavračanje od decembra 2000 do 19. novembra 2001. V tem obdobju je uprava CI posegla, da bi preprečila dostop do CASCADE RS in dostop povezala s ponovnim pogajanjem o skupnem dogovoru z EB. Povezovanje vprašanja dostopa s skupnim ponovnim pogajanjem v tako pozni fazi ni upravičeno. Med drugim so bile vse priprave na tehnični ravni zaključene in dostop je bil slednjič zagotovljen brez ponovnega pogajanja o novem dogovoru. |
| --- | --- |

—

sledeče zavračanje od decembra 2000 do 19. novembra 2001. V tem obdobju je uprava CI posegla, da bi preprečila dostop do CASCADE RS in dostop povezala s ponovnim pogajanjem o skupnem dogovoru z EB. Povezovanje vprašanja dostopa s skupnim ponovnim pogajanjem v tako pozni fazi ni upravičeno. Med drugim so bile vse priprave na tehnični ravni zaključene in dostop je bil slednjič zagotovljen brez ponovnega pogajanja o novem dogovoru.

| 25. | Rok, v katerem je Clearstream zagotovil EB dostop do CASCADE RS, presega razumni rok za največ štiri mesece od predložitve zahtevka po dostopu. Štiri mesece od datuma predložitve zahtevka, 3. avgusta 1999, pomeni 3. decembra 1999. Da bi se ugotovilo, kateri naj bi bil razumni rok, se v Odločbi upoštevajo notranje priprave obeh strank v dveh trenutkih (prvič, pred načrtovanim omogočenim dostopom do CASCADE RS 4. decembra 2000 in, drugič, v pripravi na omogočeni dostop 19. novembra 2001). V obeh primerih so notranji načrti upoštevali rok dveh do treh mesecev. Poleg tega je bil CSD, ki so zahtevali dostop do CASCADE RS, dostop zagotovljen skoraj takoj ali v največ enem mesecu ter CBL je bil dostop omogočen v štirih mesecih. |
| --- | --- |

25.

Rok, v katerem je Clearstream zagotovil EB dostop do CASCADE RS, presega razumni rok za največ štiri mesece od predložitve zahtevka po dostopu. Štiri mesece od datuma predložitve zahtevka, 3. avgusta 1999, pomeni 3. decembra 1999. Da bi se ugotovilo, kateri naj bi bil razumni rok, se v Odločbi upoštevajo notranje priprave obeh strank v dveh trenutkih (prvič, pred načrtovanim omogočenim dostopom do CASCADE RS 4. decembra 2000 in, drugič, v pripravi na omogočeni dostop 19. novembra 2001). V obeh primerih so notranji načrti upoštevali rok dveh do treh mesecev. Poleg tega je bil CSD, ki so zahtevali dostop do CASCADE RS, dostop zagotovljen skoraj takoj ali v največ enem mesecu ter CBL je bil dostop omogočen v štirih mesecih.

1.3.1.3   Sklepna ugotovitev glede zavrnitve zagotavljanja storitev in glede diskriminacije pri zagotavljanju storitev

| 26. | Iz zgoraj navedenih razlogov Odločba ugotavlja, da je Clearstream neupravičeno in v nerazumno dolgem roku zavrnil EB zagotovitev storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice med 3. decembrom 1999 in 19. novembrom 2001, pri čemer je bil kršen člen 82 Pogodbe. Ker je Clearstream storitve EB zavrnil, vendar jih je nemudoma zagotovil primerljivim kupcem, tudi zavračanje zagotavljanja storitev pomeni diskriminacijo. |
| --- | --- |

26.

Iz zgoraj navedenih razlogov Odločba ugotavlja, da je Clearstream neupravičeno in v nerazumno dolgem roku zavrnil EB zagotovitev storitev prvotnega obračuna in poravnave za registrirane delnice med 3. decembrom 1999 in 19. novembrom 2001, pri čemer je bil kršen člen 82 Pogodbe. Ker je Clearstream storitve EB zavrnil, vendar jih je nemudoma zagotovil primerljivim kupcem, tudi zavračanje zagotavljanja storitev pomeni diskriminacijo.

1.3.2   Uporaba diskriminatornih cen za storitve prvotnega obračuna in poravnave

| 27. | Med koncem leta 1996 in 1. januarja 2002 je Clearstream zaračunal Euroclear X EUR na transakcijo, nacionalnim CSD pa Y (pri čemer znaša X 20 % več kot Y). Poleg tega je Euroclear za razliko od CSD tudi plačeval letno pristojbino, ki je deloma krila storitve poravnave. |
| --- | --- |

27.

Med koncem leta 1996 in 1. januarja 2002 je Clearstream zaračunal Euroclear X EUR na transakcijo, nacionalnim CSD pa Y (pri čemer znaša X 20 % več kot Y). Poleg tega je Euroclear za razliko od CSD tudi plačeval letno pristojbino, ki je deloma krila storitve poravnave.

| 28. | Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil CBF, se v Odločbi šteje, da je vsebina prvotnih storitev obračuna in poravnave za čezmejne transakcije, ki jih je Clearstream dobavljal CSD in ICSD, enakovredna. |
| --- | --- |

28.

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil CBF, se v Odločbi šteje, da je vsebina prvotnih storitev obračuna in poravnave za čezmejne transakcije, ki jih je Clearstream dobavljal CSD in ICSD, enakovredna.

| 29. | Podrobno je proučeno pomanjkanje objektivne utemeljitve za razliko v cenah. Poudariti je treba, da Clearstream ne izvaja stroškovnega računovodstva po ločenih skupinah strank in da ni, kljub ponovljenim zahtevam, podal sprejemljive utemeljitve za razliko v cenah, ki bi temeljila na razliki v stroških. |
| --- | --- |

29.

Podrobno je proučeno pomanjkanje objektivne utemeljitve za razliko v cenah. Poudariti je treba, da Clearstream ne izvaja stroškovnega računovodstva po ločenih skupinah strank in da ni, kljub ponovljenim zahtevam, podal sprejemljive utemeljitve za razliko v cenah, ki bi temeljila na razliki v stroških.

| 30. | Komisija je torej odločila, da je z uporabo višje (X EUR) cene na transakcijo pri storitvah prvotnega obračuna in poravnave za EB, medtem ko je CBF računal za te storitve nacionalnim CSD samo Y EUR, Clearstream diskriminatorno ravnal do EB brez objektivnega razloga in brez koristi za potrošnike, pri čemer je kršil člen 82 Pogodbe. |
| --- | --- |

30.

Komisija je torej odločila, da je z uporabo višje (X EUR) cene na transakcijo pri storitvah prvotnega obračuna in poravnave za EB, medtem ko je CBF računal za te storitve nacionalnim CSD samo Y EUR, Clearstream diskriminatorno ravnal do EB brez objektivnega razloga in brez koristi za potrošnike, pri čemer je kršil člen 82 Pogodbe.

2.   NENALOŽITEV GLOB

| 31. | Več razlogov je, zakaj v tem primeru ni bila naložena globa. |
| --- | --- |

31.

Več razlogov je, zakaj v tem primeru ni bila naložena globa.

To je prva Odločba v zahtevnem sektorju

| 32. | Za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev ni predhodnih odločb ali sodne prakse Skupnosti. Nov je zlasti ključni element podrobne analize procesov obračuna in poravnave v okviru opredelitve trga. Odločba analizira upoštevni trg, pri čemer ločuje med prvotnim in sekundarnim obračunom in poravnavo ter drugimi vprašanji, značilnim za sektor, npr. internalizacijo. |
| --- | --- |

32.

Za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev ni predhodnih odločb ali sodne prakse Skupnosti. Nov je zlasti ključni element podrobne analize procesov obračuna in poravnave v okviru opredelitve trga. Odločba analizira upoštevni trg, pri čemer ločuje med prvotnim in sekundarnim obračunom in poravnavo ter drugimi vprašanji, značilnim za sektor, npr. internalizacijo.

Kršitev je zaključena

| 33. | Samo na sebi dejstvo, da je kršitev zaključena, ni razlog, da se ne naložijo globe; vendar je to treba obravnavati skupaj z drugimi dejavniki, kot na primer novost sproženih vprašanj. |
| --- | --- |

33.

Samo na sebi dejstvo, da je kršitev zaključena, ni razlog, da se ne naložijo globe; vendar je to treba obravnavati skupaj z drugimi dejavniki, kot na primer novost sproženih vprašanj.

Čezmejni obračun in poravnava v EU je na razpotju

| 34. | Obračun in poravnava v EU je sektor v razvoju, zlasti v zvezi s čezmejnimi transakcijami, kot v tej zadevi. O vprašanjih, povezanih z vlogami dobaviteljev storitev, obsegom internalizacije, vlogo CSD in ICSD ter njihovim razmerjem do večjih skrbnikov trenutno razpravljajo različne ustanove. Čeprav te vsebine niso enake kot tiste, ki so predmet Odločbe, so z njimi vendarle povezane. |
| --- | --- |

34.

Obračun in poravnava v EU je sektor v razvoju, zlasti v zvezi s čezmejnimi transakcijami, kot v tej zadevi. O vprašanjih, povezanih z vlogami dobaviteljev storitev, obsegom internalizacije, vlogo CSD in ICSD ter njihovim razmerjem do večjih skrbnikov trenutno razpravljajo različne ustanove. Čeprav te vsebine niso enake kot tiste, ki so predmet Odločbe, so z njimi vendarle povezane.

| 35. | V tem okviru se nenaložitev glob zdi primerna. Čeprav ni glob, mora vendar Komisija sprejeti Odločbo, ki bi pojasnila pravni položaj, zlasti glede Clearstreama in drugih podjetij. |
| --- | --- |

35.

V tem okviru se nenaložitev glob zdi primerna. Čeprav ni glob, mora vendar Komisija sprejeti Odločbo, ki bi pojasnila pravni položaj, zlasti glede Clearstreama in drugih podjetij.

3.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 36. | V Odločbi je ugotovljeno, da je Clearstream kršil člen 82 Pogodbe, s tem da je neupravičeno in za nerazumen rok EB zavrnil zagotavljanje prvotnih storitev obračuna in poravnave za registrirane delnice ter do EB diskriminatorno ravnal pri zagotavljanju the storitev. Poleg tega je v Odločbi ugotovljeno, da je Clearstream uporabljal diskriminatorne cene. |
| --- | --- |

36.

V Odločbi je ugotovljeno, da je Clearstream kršil člen 82 Pogodbe, s tem da je neupravičeno in za nerazumen rok EB zavrnil zagotavljanje prvotnih storitev obračuna in poravnave za registrirane delnice ter do EB diskriminatorno ravnal pri zagotavljanju the storitev. Poleg tega je v Odločbi ugotovljeno, da je Clearstream uporabljal diskriminatorne cene.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  CSD je subjekt, ki hrani in upravlja vrednostne papirje in omogoča obdelavo transakcij vrednostnih papirjev prek vknjižbe. V matični državi zagotavlja storitve obdelave za posle z vrednostnimi papirji, katerih je depozitar (za katere je končni skrbnik), ter je v tej vlogi imenovan „CSD izdajatelj“ in torej ni posrednik. CSD lahko tudi zagotavlja storitve obdelave kot posrednik v čezmejnem obračunu in poravnavi, ko je prvotni depozitar vrednostnih papirjev v drugi državi.

(3)  ICSD je organizacija, katere osrednja dejavnost je obračun in poravnava vrednostnih papirjev – ponavadi euroobveznic – v mednarodnem okolju (zunaj matične države). V EU obstajata dva ICSD: Euroclear Bank s sedežem v Belgiji in Clearstream Banking Luxembourg (CBL), hčerinsko podjetje Clearstream International SA in podružnica Clearstream Banking AG. ICSD lahko tudi zagotavlja druge storitve, na primer posredniške storitve za kapitalske naložbe.

(4)  Glej odstavek (13) za opredelitev prvotnega obračuna in poravnave.

(5)  V nasprotju s posamičnim skrbništvom, skupno skrbništvo nadomestnih vrednostnih papirjev omogoča obračun in poravnavo z vknjižbo in je danes edina pomembna oblika skrbništva v Nemčiji.

(6)  Čeprav se lahko zdi drža EB na prvi pogled presenetljiva, jo je mogoče obrazložiti z dejstvom, da je lastnik CSD v različnih državah članicah (UK, FR, NL, BE). EB ima torej interes, da ne obstaja precedens, ki bi lahko povzročil opredelitev upoštevnega trga, na katerem bi lahko bilo možno ugotoviti prevladujoči položaj v morebitnih bodočih primerih.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 17.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 165/12

---

DRŽAVNA POMOČ – MADŽARSKA

Državna pomoč C 14/09 (ex NN 17/09) – Potencialna pomoč podjetju Péti Nitrogénművek

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 165/06

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 29. aprila 2009 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Madžarsko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Telefaks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Telefaks +32 22961242

Te pripombe se posredujejo Madžarski. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

I.   POSTOPEK

| 1. | Potem ko je bilo v madžarskem tisku objavljenih več člankov o zavezi madžarske vlade, da bo zagotovila državna poroštva podjetju Péti Nitrogénművek Zrt, so službe Komisije decembra 2008 sprožile zadevo po uradni dolžnosti. Madžarskim organom je bil 19. decembra 2008 poslan dopis, v katerem jih je Komisija opomnila na obveznost mirovanja izvajanja ukrepov v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in zahtevala informacije o ukrepih. Madžarski organi so 21. januarja 2009 zaprosili za podaljšanje roka za odgovor. Rok je bil podaljšan do 12. februarja 2009. Madžarska je odgovorila 17. februarja 2009. |
| --- | --- |

1.

Potem ko je bilo v madžarskem tisku objavljenih več člankov o zavezi madžarske vlade, da bo zagotovila državna poroštva podjetju Péti Nitrogénművek Zrt, so službe Komisije decembra 2008 sprožile zadevo po uradni dolžnosti. Madžarskim organom je bil 19. decembra 2008 poslan dopis, v katerem jih je Komisija opomnila na obveznost mirovanja izvajanja ukrepov v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in zahtevala informacije o ukrepih. Madžarski organi so 21. januarja 2009 zaprosili za podaljšanje roka za odgovor. Rok je bil podaljšan do 12. februarja 2009. Madžarska je odgovorila 17. februarja 2009.

II.   OPIS

| 2. | Podjetje Péti Nitrogénművek, prejemnik domnevnega ukrepa državne pomoči, je edini madžarski proizvajalec umetnih gnojil. Po poročanju medijev je podjetje oktobra 2008 ustavilo proizvodnjo. Poroštva so zagotovila kritje za investicijsko posojilo v višini 52 milijonov EUR in novo posojilo v višini 10 milijard HUF, ki ju je zagotovila Madžarska razvojna banka (MFB) v 100-odstotni državni lasti. |
| --- | --- |

2.

Podjetje Péti Nitrogénművek, prejemnik domnevnega ukrepa državne pomoči, je edini madžarski proizvajalec umetnih gnojil. Po poročanju medijev je podjetje oktobra 2008 ustavilo proizvodnjo. Poroštva so zagotovila kritje za investicijsko posojilo v višini 52 milijonov EUR in novo posojilo v višini 10 milijard HUF, ki ju je zagotovila Madžarska razvojna banka (MFB) v 100-odstotni državni lasti.

III.   OCENA

| 3. | Madžarski organi ugotavljajo, da niti posojili MFB niti državno poroštvo ne vsebujejo elementov državne pomoči. Poleg tega menijo, da podjetja Nitrogénművek ni mogoče opredeliti kot podjetja v težavah. |
| --- | --- |

3.

Madžarski organi ugotavljajo, da niti posojili MFB niti državno poroštvo ne vsebujejo elementov državne pomoči. Poleg tega menijo, da podjetja Nitrogénművek ni mogoče opredeliti kot podjetja v težavah.

| 4. | Komisija se v osnovi ne strinja s stališčem Madžarske, da podjetje ni v težavah. Za podjetje, ki je zaradi finančnih težav ali zaostrenih tržnih pogojev ustavilo proizvodnjo in ne more ponovno začeti poslovati brez pomoči države, ni mogoče reči, da je zdravo in uspešno, temveč gre za podjetje v težavah. Prav tako ni verjetno, da bi udeleženec na trgu odobril sredstva podjetju v težavah pod podobnimi pogoji. |
| --- | --- |

4.

Komisija se v osnovi ne strinja s stališčem Madžarske, da podjetje ni v težavah. Za podjetje, ki je zaradi finančnih težav ali zaostrenih tržnih pogojev ustavilo proizvodnjo in ne more ponovno začeti poslovati brez pomoči države, ni mogoče reči, da je zdravo in uspešno, temveč gre za podjetje v težavah. Prav tako ni verjetno, da bi udeleženec na trgu odobril sredstva podjetju v težavah pod podobnimi pogoji.

| 5. | Po opravljeni začetni oceni Komisija meni, da so zadevni ukrepi, odobreni podjetju Nitrogénművek, državna pomoč. Poleg tega je videti, da ni nobenih razlogov, na podlagi katerih bi bili ti ukrepi lahko združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

5.

Po opravljeni začetni oceni Komisija meni, da so zadevni ukrepi, odobreni podjetju Nitrogénművek, državna pomoč. Poleg tega je videti, da ni nobenih razlogov, na podlagi katerih bi bili ti ukrepi lahko združljivi s skupnim trgom.

IV.   SKLEP

| 6. | Na podlagi zgoraj navedenih preudarkov se je Komisija odločila, da sproži formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z opisanim ukrepom. |
| --- | --- |

6.

Na podlagi zgoraj navedenih preudarkov se je Komisija odločila, da sproži formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z opisanim ukrepom.

BESEDILO DOPISA

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“ |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---