# Jurnalul Oficial C 165/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.165.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 165 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5217 iulie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.165.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 165

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5217 iulie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 165/01 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 165/01

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 165/03 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |
| 2009/C 165/04 | Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (compensare și decontare) [în conformitate cu articolul 15 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21] | 5 |
| 2009/C 165/05 | Rezumat al deciziei Comisiei din 2 iunie 2004 privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE [Cazul COMP/38.096 – Clearstream (compensare și decontare)] [notificată cu numărul C(2004) 1958] | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 165/03

Rata de schimb a monedei euro

4

2009/C 165/04

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (compensare și decontare) [în conformitate cu articolul 15 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

[în conformitate cu articolul 15 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

5

2009/C 165/05

Rezumat al deciziei Comisiei din 2 iunie 2004 privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE [Cazul COMP/38.096 – Clearstream (compensare și decontare)] [notificată cu numărul C(2004) 1958]

[notificată cu numărul C(2004) 1958]

7

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 165/06 | Ajutor de stat – Ungaria – Ajutor de stat C 14/09 (ex NN 17/09) – Ajutor potențial în favoarea Péti Nitrogénművek – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 12 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 165/06

Ajutor de stat – Ungaria – Ajutor de stat C 14/09 (ex NN 17/09) – Ajutor potențial în favoarea Péti Nitrogénművek – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/1

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 165/01

| Data adoptării deciziei | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 617/08 |
| Stat membru | Danemarca |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Technology Transfer Institues |
| Temei legal | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 130 milioane DKK; Buget global: 780 milioane DKK |
| Valoare | 50 % |
| Durată (perioadă) | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | Măsura nu reprezintă ajutor |

Data adoptării deciziei

8.6.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 617/08

Stat membru

Danemarca

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Technology Transfer Institues

Temei legal

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 130 milioane DKK; Buget global: 780 milioane DKK

Valoare

50 %

Durată (perioadă)

1.1.2009-31.12.2014

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

Măsura nu reprezintă ajutor

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Data adoptării deciziei | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 53/09 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Temei legal | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ocuparea forței de muncă |
| Forma de ajutor | Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale |
| Buget | Buget global: 0,13 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 1.6.2011 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

6.7.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 53/09

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Temei legal

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ocuparea forței de muncă

Forma de ajutor

Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale

Buget

Buget global: 0,13 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 1.6.2011

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Servicio Público de Empleo Estatal

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 165/02

La data de 9 iulie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5513. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5513. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 iulie 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4130 |
| JPY | yen japonez | 132,63 |
| DKK | coroana daneză | 7,4456 |
| GBP | lira sterlină | 0,85910 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0135 |
| CHF | franc elvețian | 1,5154 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0015 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,861 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 272,82 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7005 |
| PLN | zlot polonez | 4,2900 |
| RON | leu românesc nou | 4,2313 |
| TRY | lira turcească | 2,1570 |
| AUD | dolar australian | 1,7582 |
| CAD | dolar canadian | 1,5787 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,9512 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1852 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0501 |
| KRW | won sud-coreean | 1 795,45 |
| ZAR | rand sud-african | 11,4575 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,6526 |
| HRK | kuna croată | 7,3270 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 305,53 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0465 |
| PHP | peso Filipine | 67,739 |
| RUB | rubla rusească | 44,9351 |
| THB | baht thailandez | 48,130 |
| BRL | real brazilian | 2,7279 |
| MXN | peso mexican | 19,1829 |
| INR | rupie indiană | 68,7710 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4130

JPY

yen japonez

132,63

DKK

coroana daneză

7,4456

GBP

lira sterlină

0,85910

SEK

coroana suedeză

11,0135

CHF

franc elvețian

1,5154

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0015

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,861

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

272,82

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7005

PLN

zlot polonez

4,2900

RON

leu românesc nou

4,2313

TRY

lira turcească

2,1570

AUD

dolar australian

1,7582

CAD

dolar canadian

1,5787

HKD

dolar Hong Kong

10,9512

NZD

dolar neozeelandez

2,1852

SGD

dolar Singapore

2,0501

KRW

won sud-coreean

1 795,45

ZAR

rand sud-african

11,4575

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,6526

HRK

kuna croată

7,3270

IDR

rupia indoneziană

14 305,53

MYR

ringgit Malaiezia

5,0465

PHP

peso Filipine

67,739

RUB

rubla rusească

44,9351

THB

baht thailandez

48,130

BRL

real brazilian

2,7279

MXN

peso mexican

19,1829

INR

rupie indiană

68,7710

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/5

---

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(compensare și decontare)

[în conformitate cu articolul 15 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

2009/C 165/04

Proiectul de decizie în acest caz dă naștere următoarelor observații:

Comunicarea privind obiecțiunile a fost trimisă către Clearstream International SA („CI”) din Luxemburg și Clearstream Banking AG („CBF”) din Frankfurt la data de 28 martie 2003. Aceasta a fost primită de părți la data de 31 martie 2003.

La 9 aprilie 2003, părțile au solicitat accesul la dosar. Accesul a fost acordat la 14 aprilie 2003. Atunci, din cauza unei erori administrative, părțile au avut acces la un document clasificat drept confidențial. Documentul în cauză era o notă internă a Euroclear Bank S.A./N.V. („EB”) în care erau expuse obiectivele și strategia pe care EB intenționa să le adopte la o întrunire. EB a fost informată asupra acestei erori înainte de audiere. Contrar evaluării serviciilor competente ale Comisiei, părțile au considerat că documentul declarat confidențial conținea dovezi care le disculpă și care ar trebui utilizate în favoarea lor în cadrul deciziei finale a Comisiei. În opinia mea, documentul în cauză nu conținea informații de disculpare care ar trebui puse la dispoziția părților sau care ar trebui utilizate în decizia finală a Comisiei.

Părților li s-a acordat o perioadă de două luni pentru a răspunde la comunicarea privind obiecțiunile.

Prin scrisoarea din 30 mai 2003, reprezentanții legali ai părților au răspuns la comunicarea privind obiecțiunile. Răspunsul a fost primit la 3 iunie 2003.

Părțile au solicitat o audiere, care a avut loc la data de 24 iulie 2003.

Prin mesajul electronic din 8 aprilie 2003, EB a solicitat permisiunea de a participa la audiere și a cerut o versiune neconfidențială a comunicării privind obiecțiunile. Ambele cereri au fost acceptate și EB a primit o versiune neconfidențială a comunicării privind obiecțiunile la data de 2 mai 2003. La 13 iunie 2003, EB și-a prezentat observațiile. EB a avut posibilitatea de a examina comunicarea privind obiecțiunile înainte de divulgarea acesteia către alte părți în afară de Clearstream, deoarece era posibil ca aceasta să conțină informații confidențiale referitoare la EB.

În urma audierii, serviciile competente ale Comisiei au continuat să investigheze cazul, trimițând părților scrisori în temeiul articolului 11 la data de 25 iulie 2003 și către EB la data de 29 iulie 2003. Răspunsurile, care au fost primite la 1 septembrie (de la părți) și la 28 octombrie 2003 (de la EB) au fost adăugate la dosar.

La 25 august 2003, părțile au solicitat un acces suplimentar la dosar. Cererea lor făcea referire la două răspunsuri de 367 de pagini pe care le-a furnizat Euroclear ca reacție la scrisorile Comisiei în temeiul articolului 11. Serviciile competente ale Comisiei au răspuns la data de 6 octombrie 2003, acordând acces la 141 de pagini din documentele solicitate. S-a explicat că restul paginilor conțineau acorduri între Euroclear și clienții sau furnizorii săi care reprezentau secrete de afaceri. Pentru aceste ultime acorduri, serviciile competente ale Comisiei au furnizat scurte explicații privind obiectul respectiv al acestora. Părțile nu au ridicat obiecțiuni înaintea consilierului-auditor în această privință.

Un alt acces la dosar a fost acordat la data de 3 noiembrie 2003. Așa cum s-a promis în răspunsul serviciilor competente ale Comisiei din data de 6 octombrie 2003, s-a acordat acces la documente suplimentare care fuseseră adăugate la dosar după data de 14 aprilie 2003.

La 3 noiembrie 2003, a avut loc o întrunire între serviciile competente ale Comisiei și părți. Părțile și-au exprimat opiniile privind modul în care ar trebui interpretate elementele nou-furnizate. Serviciile competente ale Comisiei au explicat modul în care intenționau să utilizeze informațiile pe care le obținuseră în urma audierii. În acest sens, serviciile competente ale Comisiei au trimis, de asemenea, o scrisoare părților la data de 17 noiembrie 2003, prin care explicau interpretarea informațiilor suplimentare obținute pe care Comisia intenționa să o adopte în decizia sa finală. Părților li s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la această scrisoare până la data de 1 decembrie 2003.

În urma audierii, obiecțiunile ridicate împotriva părților au fost menținute. Cu toate acestea, Comisia a renunțat la intenția sa de a impune amenzi părților.

În lumina celor de mai sus, consider că drepturile la audiere ale părților și terților au fost respectate în cazul de față. Proiectul de decizie vizează exclusiv obiecțiunile cu privire la care părților li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile.

Bruxelles, 5 mai 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/7

---

Rezumat al deciziei Comisiei

din 2 iunie 2004

privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE

[Cazul COMP/38.096 – Clearstream (compensare și decontare)]

[notificată cu numărul C(2004) 1958]

(Numai textul în limba germană este autentic)

2009/C 165/05

La 2 iunie 2004, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1)
  , Comisia publică, prin prezenta, numele părților, precum și principalul conținut al deciziei, inclusiv orice sancțiuni impuse, având în vedere interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja interesul economic. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei în versiunile lingvistice autentice ale cazului și în limbile de lucru ale Comisiei se poate găsi pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la adresa:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INTRODUCERE

| 1. | Prezentul text este un rezumat al deciziei Comisiei din 2 iunie 2004 în cazul menționat anterior. Decizia constată că societatea Clearstream Banking AG, numită și Clearstream Banking Frankfurt (CBF), și societatea-mamă a acesteia, Clearstream International (CI), denumite împreună „Clearstream”, au încălcat articolul 82 din tratat. Cazul se referă la un refuz al Clearstream de a furniza anumite servicii de compensare și decontare a anumitor operațiuni cu titluri de valoare către Euroclear Bank SA (EB) și la aplicarea unor prețuri discriminatorii în detrimentul EB. |
| --- | --- |

1.

Prezentul text este un rezumat al deciziei Comisiei din 2 iunie 2004 în cazul menționat anterior. Decizia constată că societatea Clearstream Banking AG, numită și Clearstream Banking Frankfurt (CBF), și societatea-mamă a acesteia, Clearstream International (CI), denumite împreună „Clearstream”, au încălcat articolul 82 din tratat. Cazul se referă la un refuz al Clearstream de a furniza anumite servicii de compensare și decontare a anumitor operațiuni cu titluri de valoare către Euroclear Bank SA (EB) și la aplicarea unor prețuri discriminatorii în detrimentul EB.

| 2. | Această procedură a survenit în urma unei anchete din oficiu vizând examinarea aplicării corecte a politicii comunitare în materie de concurență în sectorul post-tranzacționării de titluri de valoare din UE. Comisia a investigat, în special, (i) accesul, (ii) prețurile, (iii) acordurile exclusive și (iv) consolidarea. Ulterior, investigația s-a axat treptat pe un posibil comportament abuziv al Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Această procedură a survenit în urma unei anchete din oficiu vizând examinarea aplicării corecte a politicii comunitare în materie de concurență în sectorul post-tranzacționării de titluri de valoare din UE. Comisia a investigat, în special, (i) accesul, (ii) prețurile, (iii) acordurile exclusive și (iv) consolidarea. Ulterior, investigația s-a axat treptat pe un posibil comportament abuziv al Clearstream.

| 3. | La data de 28 martie 2003, Comisia a trimis o comunicare privind obiecțiunile către Clearstream. Clearstream a răspuns la această comunicare privind obiecțiunile și și-a exprimat, de asemenea, opiniile în cadrul unei audieri din 24 iulie 2003. |
| --- | --- |

3.

La data de 28 martie 2003, Comisia a trimis o comunicare privind obiecțiunile către Clearstream. Clearstream a răspuns la această comunicare privind obiecțiunile și și-a exprimat, de asemenea, opiniile în cadrul unei audieri din 24 iulie 2003.

| 4. | Raportul consilierului-auditor notează că drepturile la apărare ale Clearstream au fost respectate. |
| --- | --- |

4.

Raportul consilierului-auditor notează că drepturile la apărare ale Clearstream au fost respectate.

| 5. | Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante s-a reunit la data de 30 aprilie 2004 și a emis un aviz favorabil. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante s-a reunit la data de 30 aprilie 2004 și a emis un aviz favorabil.

| 6. | Nu au fost impuse amenzi. Motivele care au stat la baza deciziei și a propunerii de a nu impune amenzi sunt enunțate mai jos. |
| --- | --- |

6.

Nu au fost impuse amenzi. Motivele care au stat la baza deciziei și a propunerii de a nu impune amenzi sunt enunțate mai jos.

1.   REZUMATUL CAZULUI

| 7. | Cazul Clearstream se referă la aplicarea dreptului UE privind concurența în cazul unei serii de evenimente specifice la un anumit moment în timp și aplică acestora normele în materie de concurență. Nu impune sub nicio formă standarde sau un mediu de reglementare propus. |
| --- | --- |

7.

Cazul Clearstream se referă la aplicarea dreptului UE privind concurența în cazul unei serii de evenimente specifice la un anumit moment în timp și aplică acestora normele în materie de concurență. Nu impune sub nicio formă standarde sau un mediu de reglementare propus.

| 8. | Principala complexitate a cazului derivă din sectorul în discuție – cel al compensării și decontării operațiunilor cu titluri de valoare, un sector în care procesele sunt complexe, a cărui terminologie nu este omogenă, participanții sunt numeroși la diferite niveluri și care trece prin transformări considerabile ca urmare a forțelor de reglementare și ale sectorului. |
| --- | --- |

8.

Principala complexitate a cazului derivă din sectorul în discuție – cel al compensării și decontării operațiunilor cu titluri de valoare, un sector în care procesele sunt complexe, a cărui terminologie nu este omogenă, participanții sunt numeroși la diferite niveluri și care trece prin transformări considerabile ca urmare a forțelor de reglementare și ale sectorului.

| 9. | Caracteristicile principalelor procese de post-tranzacționare a titlurilor de valoare pot fi sintetizate după cum urmează:






  — | compensarea este procesul care are loc între tranzacționare și decontare. Compensarea asigură că vânzătorul și cumpărătorul au căzut de acord asupra unei tranzacții identice și că vânzătorul vinde titlurile de valoare pe care are dreptul să le vândă. |
| --- | --- | --- |

9.

Caracteristicile principalelor procese de post-tranzacționare a titlurilor de valoare pot fi sintetizate după cum urmează:

—

compensarea este procesul care are loc între tranzacționare și decontare. Compensarea asigură că vânzătorul și cumpărătorul au căzut de acord asupra unei tranzacții identice și că vânzătorul vinde titlurile de valoare pe care are dreptul să le vândă.

| — | decontarea este transferul final al titlurilor de valoare de la vânzător la cumpărător și transferul final al fondurilor de la cumpărător la vânzător, precum și înscrierile relevante în conturile de titluri de valoare. |
| --- | --- |

—

decontarea este transferul final al titlurilor de valoare de la vânzător la cumpărător și transferul final al fondurilor de la cumpărător la vânzător, precum și înscrierile relevante în conturile de titluri de valoare.

| 10. | În afară de etapele necesare încheierii unei tranzacții cu titluri de valoare, acestea trebuie, de asemenea, păstrate în siguranță. Termenii de păstrare și custodie sunt utilizați alternativ cu referire la depunerea efectivă la entitatea care deține un titlu în formă fizică sau electronică. Aceasta se numește și „depozit primar” sau „custodie finală”. Entitățile care nu dețin titluri de valoare în custodie finală sunt descrise ca efectuând servicii în legătură cu titlurile de valoare în calitate de „intermediari”. |
| --- | --- |

10.

În afară de etapele necesare încheierii unei tranzacții cu titluri de valoare, acestea trebuie, de asemenea, păstrate în siguranță. Termenii de păstrare și custodie sunt utilizați alternativ cu referire la depunerea efectivă la entitatea care deține un titlu în formă fizică sau electronică. Aceasta se numește și „depozit primar” sau „custodie finală”. Entitățile care nu dețin titluri de valoare în custodie finală sunt descrise ca efectuând servicii în legătură cu titlurile de valoare în calitate de „intermediari”.

| 11. | Furnizorii de servicii de compensare și decontare pot fi depozitari centrali de titluri de valoare (Central Securities Depositories – CSD) (2), depozitari centrali de titluri de valoare internaționali (International Central Securities Depositories – ICSD) (3) sau alți intermediari, precum băncile. Cu toate acestea, fiecare instituție poate efectua doar compensare și decontare „primară” (4) pentru titlurile de valoare depuse efectiv în custodia sa finală. În cazul de față, întrucât toate titlurile emise în conformitate cu legea germană și păstrate în custodie sigură colectivă (5) sunt depuse la CBF (numită și CSD emitent), doar CBF poate derula activitățile de compensare și decontare primare în legătură cu aceste titluri de valoare. |
| --- | --- |

11.

Furnizorii de servicii de compensare și decontare pot fi depozitari centrali de titluri de valoare (Central Securities Depositories – CSD) (2), depozitari centrali de titluri de valoare internaționali (International Central Securities Depositories – ICSD) (3) sau alți intermediari, precum băncile. Cu toate acestea, fiecare instituție poate efectua doar compensare și decontare „primară” (4) pentru titlurile de valoare depuse efectiv în custodia sa finală. În cazul de față, întrucât toate titlurile emise în conformitate cu legea germană și păstrate în custodie sigură colectivă (5) sunt depuse la CBF (numită și CSD emitent), doar CBF poate derula activitățile de compensare și decontare primare în legătură cu aceste titluri de valoare.

| 12. | Decizia vizează serviciile de procesare (compensare și decontare) furnizate în legătură cu titlurile de valoare și nu serviciile de custodie. CBF furnizează aceste servicii prin intermediul unei platforme informatice denumite CASCADE. CASCADE RS (subsistemul CASCADE la care EB nu a primit acces) are scopul de a introduce informații în legătură cu acțiuni nominative. Acesta trebuie actualizat doar periodic (de exemplu, înaintea unei adunări generale) și nu intervine în procesarea tranzacțiilor cu acțiuni nominative. Totuși, dreptul de a include procesarea acțiunilor nominative pe platforma CASCADE a fost refuzat de CBF până când EB a avut acces la CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Decizia vizează serviciile de procesare (compensare și decontare) furnizate în legătură cu titlurile de valoare și nu serviciile de custodie. CBF furnizează aceste servicii prin intermediul unei platforme informatice denumite CASCADE. CASCADE RS (subsistemul CASCADE la care EB nu a primit acces) are scopul de a introduce informații în legătură cu acțiuni nominative. Acesta trebuie actualizat doar periodic (de exemplu, înaintea unei adunări generale) și nu intervine în procesarea tranzacțiilor cu acțiuni nominative. Totuși, dreptul de a include procesarea acțiunilor nominative pe platforma CASCADE a fost refuzat de CBF până când EB a avut acces la CASCADE RS.

1.1.   Piața relevantă

| 13. | Piața relevantă este definită drept furnizarea de către CSD emitent (depozitarul central de titluri de valoare care reprezintă depozitul primar de titluri de valoare) către CSD din alte state membre și către ICSD de servicii de compensare și decontare primare pentru titlurile de valoare emise în conformitate cu legea germană. Compensarea și decontarea primară se efectuează când există o modificare a poziției unui cont de titluri de valoare deținut la CSD emitent (CBF pentru titlurile de valoare emise în conformitate cu legea germană). Pe de altă parte, compensarea și decontarea secundară se efectuează în aval de către intermediari în registrele proprii. Aici sunt incluse operațiunile în oglindă prin care intermediarii reflectă rezultatul compensării și decontării primare în conturile clienților acestora, precum și înscrierile în cont în urma tranzacțiilor internalizate. Internalizarea are loc în situațiile în care intermediarul poate deconta tranzacția în registrele proprii (de exemplu, în cazul în care atât cumpărătorul, cât și vânzătorul dețin conturi în registrele sale). |
| --- | --- |

13.

Piața relevantă este definită drept furnizarea de către CSD emitent (depozitarul central de titluri de valoare care reprezintă depozitul primar de titluri de valoare) către CSD din alte state membre și către ICSD de servicii de compensare și decontare primare pentru titlurile de valoare emise în conformitate cu legea germană. Compensarea și decontarea primară se efectuează când există o modificare a poziției unui cont de titluri de valoare deținut la CSD emitent (CBF pentru titlurile de valoare emise în conformitate cu legea germană). Pe de altă parte, compensarea și decontarea secundară se efectuează în aval de către intermediari în registrele proprii. Aici sunt incluse operațiunile în oglindă prin care intermediarii reflectă rezultatul compensării și decontării primare în conturile clienților acestora, precum și înscrierile în cont în urma tranzacțiilor internalizate. Internalizarea are loc în situațiile în care intermediarul poate deconta tranzacția în registrele proprii (de exemplu, în cazul în care atât cumpărătorul, cât și vânzătorul dețin conturi în registrele sale).

| 14. | Părțile au argumentat că activitățile de compensare și decontare primare și secundare nu reprezintă piețe distincte. |
| --- | --- |

14.

Părțile au argumentat că activitățile de compensare și decontare primare și secundare nu reprezintă piețe distincte.

| 15. | Decizia examinează detaliat opiniile Clearstream și ale EB în legătură cu definirea pieței relevante. Clearstream argumentează că activitatea de compensare și decontare realizată de subcustozi (intermediari) este un substitut pentru compensarea și decontarea efectuate de CBF. În același sens, EB (6) susține că internalizarea impune o restricție competitivă asupra CSD. În cadrul deciziei, aceste argumente sunt respinse după cum urmează:






  — | există un grup de furnizori de servicii de compensare și decontare pentru care accesul indirect la CSD emitent – CBF în cazul de față – printr-un intermediar nu reprezintă o alternativă substituibilă pentru accesul direct (având în vedere termenele mai puțin satisfăcătoare, riscul și complexitatea mai ridicate, costurile suplimentare și potențialul conflict de interese apărut în urma recurgerii la un intermediar); |
| --- | --- | --- |

15.

Decizia examinează detaliat opiniile Clearstream și ale EB în legătură cu definirea pieței relevante. Clearstream argumentează că activitatea de compensare și decontare realizată de subcustozi (intermediari) este un substitut pentru compensarea și decontarea efectuate de CBF. În același sens, EB (6) susține că internalizarea impune o restricție competitivă asupra CSD. În cadrul deciziei, aceste argumente sunt respinse după cum urmează:

—

există un grup de furnizori de servicii de compensare și decontare pentru care accesul indirect la CSD emitent – CBF în cazul de față – printr-un intermediar nu reprezintă o alternativă substituibilă pentru accesul direct (având în vedere termenele mai puțin satisfăcătoare, riscul și complexitatea mai ridicate, costurile suplimentare și potențialul conflict de interese apărut în urma recurgerii la un intermediar);

| — | pe lângă faptul că activitatea de compensare și decontare secundară nu este o alternativă valabilă pentru clienții (intermediarii) care au nevoie de servicii de compensare și decontare primare pentru a putea furniza servicii de compensare și decontare secundare eficiente și competitive propriilor clienți, niciun intermediar nu poate internaliza toate tranzacțiile cu toți potențialii omologi pentru toate titlurile de valoare păstrate în siguranță la CSD emitent. Cazul de față se referă cu precizie la o situație în care un intermediar (EB) a avut nevoie de servicii de compensare și decontare primare de la CSD emitent și nu a putut obține servicii substituibile la nivel intern sau de la un alt intermediar; |
| --- | --- |

—

pe lângă faptul că activitatea de compensare și decontare secundară nu este o alternativă valabilă pentru clienții (intermediarii) care au nevoie de servicii de compensare și decontare primare pentru a putea furniza servicii de compensare și decontare secundare eficiente și competitive propriilor clienți, niciun intermediar nu poate internaliza toate tranzacțiile cu toți potențialii omologi pentru toate titlurile de valoare păstrate în siguranță la CSD emitent. Cazul de față se referă cu precizie la o situație în care un intermediar (EB) a avut nevoie de servicii de compensare și decontare primare de la CSD emitent și nu a putut obține servicii substituibile la nivel intern sau de la un alt intermediar;

| — | CSD emitent nu este constrâns de prețurile aplicate de intermediari când sunt necesare servicii de compensare și decontare primare, așa cum o demonstrează cazul de față. În timpul în care EB a încercat, fără succes, să obțină reduceri de preț pentru servicii de compensare și decontare primare direct de la CBF și să nu mai apeleze la Deutsche Bank în calitate de intermediar, prețurile Deutsche Bank nu au constrâns Clearstream în discuțiile cu EB. |
| --- | --- |

—

CSD emitent nu este constrâns de prețurile aplicate de intermediari când sunt necesare servicii de compensare și decontare primare, așa cum o demonstrează cazul de față. În timpul în care EB a încercat, fără succes, să obțină reduceri de preț pentru servicii de compensare și decontare primare direct de la CBF și să nu mai apeleze la Deutsche Bank în calitate de intermediar, prețurile Deutsche Bank nu au constrâns Clearstream în discuțiile cu EB.

| 16. | În scopuri de definire a pieței, Comisia nu trebuie să examineze, în cazul de față, nevoile clienților intermediarilor, ci nevoile specifice ale categoriei de clienți care au nevoie de produs sau serviciu, respectiv, intermediarii financiari care doresc să furnizeze propriilor clienți servicii de compensare și decontare secundare economic semnificative, eficiente și competitive. Pentru această categorie de clienți, serviciile de compensare și decontare primare prestate de CSD emitent și serviciile de compensare și decontare secundare prestate în aval de intermediari nu reprezintă alternative substituibile. Așa cum explică EB, accesul indirect care presupune posibilitatea de a recurge la un alt intermediar (adesea un concurent) în loc de CSD emitent nu reprezintă o alternativă acceptabilă. |
| --- | --- |

16.

În scopuri de definire a pieței, Comisia nu trebuie să examineze, în cazul de față, nevoile clienților intermediarilor, ci nevoile specifice ale categoriei de clienți care au nevoie de produs sau serviciu, respectiv, intermediarii financiari care doresc să furnizeze propriilor clienți servicii de compensare și decontare secundare economic semnificative, eficiente și competitive. Pentru această categorie de clienți, serviciile de compensare și decontare primare prestate de CSD emitent și serviciile de compensare și decontare secundare prestate în aval de intermediari nu reprezintă alternative substituibile. Așa cum explică EB, accesul indirect care presupune posibilitatea de a recurge la un alt intermediar (adesea un concurent) în loc de CSD emitent nu reprezintă o alternativă acceptabilă.

| 17. | Serviciile specifice furnizate către CSD și ICSD nu pot fi comparate cu serviciile standard furnizate clienților non-CSD (bănci), care sunt prestate pe baza Termenilor și condițiilor generale ale CBF. |
| --- | --- |

17.

Serviciile specifice furnizate către CSD și ICSD nu pot fi comparate cu serviciile standard furnizate clienților non-CSD (bănci), care sunt prestate pe baza Termenilor și condițiilor generale ale CBF.

1.2.   Poziție dominantă

| 18. | CBF are o poziție dominantă pe piața relevantă întrucât este singurul CSD la care sunt depuse titluri de valoare emise în conformitate cu legea germană și păstrate în custodie sigură colectivă. Astfel, este singura entitate capabilă să efectueze compensare și decontare primară pentru aceste titluri de valoare. Poziția CBF nu face obiectul unor presiuni din partea concurenței efective de pe piață. O nouă intrare este nerealistă în viitorul previzibil. |
| --- | --- |

18.

CBF are o poziție dominantă pe piața relevantă întrucât este singurul CSD la care sunt depuse titluri de valoare emise în conformitate cu legea germană și păstrate în custodie sigură colectivă. Astfel, este singura entitate capabilă să efectueze compensare și decontare primară pentru aceste titluri de valoare. Poziția CBF nu face obiectul unor presiuni din partea concurenței efective de pe piață. O nouă intrare este nerealistă în viitorul previzibil.

1.3.   Abuzul

| 19. | Decizia identifică două tipuri de abuz:






  — | refuzul de a furniza servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative prin interzicerea accesului la CASCADE RS și discriminarea EB în legătură cu furnizarea acestor servicii; |
| --- | --- | --- |

19.

Decizia identifică două tipuri de abuz:

—

refuzul de a furniza servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative prin interzicerea accesului la CASCADE RS și discriminarea EB în legătură cu furnizarea acestor servicii;

| — | aplicarea de prețuri discriminatorii pentru furnizarea de servicii de compensare și decontare primare către EB. Trebuie menționat că aceasta vizează prețurile pentru toate tranzacțiile procesate pe CASCADE pentru EB și nu se limitează la acțiunile nominative, spre deosebire de cazul abuzului precedent. |
| --- | --- |

—

aplicarea de prețuri discriminatorii pentru furnizarea de servicii de compensare și decontare primare către EB. Trebuie menționat că aceasta vizează prețurile pentru toate tranzacțiile procesate pe CASCADE pentru EB și nu se limitează la acțiunile nominative, spre deosebire de cazul abuzului precedent.

1.3.1.   Refuzul de a furniza servicii de compensare și decontare primare și discriminarea EB

| 20. | Refuzul de a furniza a luat forma interzicerii accesului la CASCADE RS. În lipsa acestui acces, EB nu a putut beneficia de servicii de compensare și decontare a acțiunilor nominative pe platforma CASCADE, deși a putut continua să beneficieze de aceste servicii pentru alte tranzacții. Refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative este rezultatul unei combinații de mai mulți factori: Clearstream este un partener de tranzacționare inevitabil, EB nu a putut duplica serviciile pe care le solicita, iar refuzul de a furniza a dăunat inovației și concurenței de pe piața în aval. În plus, importanța crescândă a acțiunilor nominative în Germania a avut ca efect o reducere a serviciilor furnizate EB, un client existent al Clearstream, și s-a produs o încălcare a așteptărilor legitime ale EB legate de faptul că îi vor fi furnizate servicii de compensare și decontare primare de către Clearstream într-un termen rezonabil. |
| --- | --- |

20.

Refuzul de a furniza a luat forma interzicerii accesului la CASCADE RS. În lipsa acestui acces, EB nu a putut beneficia de servicii de compensare și decontare a acțiunilor nominative pe platforma CASCADE, deși a putut continua să beneficieze de aceste servicii pentru alte tranzacții. Refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative este rezultatul unei combinații de mai mulți factori: Clearstream este un partener de tranzacționare inevitabil, EB nu a putut duplica serviciile pe care le solicita, iar refuzul de a furniza a dăunat inovației și concurenței de pe piața în aval. În plus, importanța crescândă a acțiunilor nominative în Germania a avut ca efect o reducere a serviciilor furnizate EB, un client existent al Clearstream, și s-a produs o încălcare a așteptărilor legitime ale EB legate de faptul că îi vor fi furnizate servicii de compensare și decontare primare de către Clearstream într-un termen rezonabil.

| 21. | De asemenea, există o discriminare din partea Clearstream deoarece comportamentul dilatoriu față de EB contrastează cu termenul rezonabil în care au fost furnizate aceste servicii altor clienți. |
| --- | --- |

21.

De asemenea, există o discriminare din partea Clearstream deoarece comportamentul dilatoriu față de EB contrastează cu termenul rezonabil în care au fost furnizate aceste servicii altor clienți.

1.3.1.1.   Refuzul de a furniza

| 22. | Examinarea barierelor la intrare pentru potențiala concurență la poziția dominantă a CBF pe piața relevantă indică faptul că CBF este un partener de tranzacționare necesar care nu poate fi înlocuit de o sursă alternativă și nici duplicat de EB. Prin refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative, comportamentul Clearstream a avut ca efect subminarea capacității EB de a furniza un serviciu paneuropean cuprinzător și inovator pe piața în aval pentru compensarea și decontarea transfrontalieră a titlurilor de valoare în UE. Acțiunile germane tranzacționate pe scara cea mai largă la nivel internațional sunt acțiuni nominative și sunt deci susceptibile de a fi incluse în tranzacțiile clientelei unui ICSD. |
| --- | --- |

22.

Examinarea barierelor la intrare pentru potențiala concurență la poziția dominantă a CBF pe piața relevantă indică faptul că CBF este un partener de tranzacționare necesar care nu poate fi înlocuit de o sursă alternativă și nici duplicat de EB. Prin refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative, comportamentul Clearstream a avut ca efect subminarea capacității EB de a furniza un serviciu paneuropean cuprinzător și inovator pe piața în aval pentru compensarea și decontarea transfrontalieră a titlurilor de valoare în UE. Acțiunile germane tranzacționate pe scara cea mai largă la nivel internațional sunt acțiuni nominative și sunt deci susceptibile de a fi incluse în tranzacțiile clientelei unui ICSD.

| 23. | Nu există indicații potrivit cărora comportamentul Clearstream a fost motivat de vreo încercare de a eficientiza furnizarea propriilor servicii sau a propriilor operațiuni și nici de crearea vreunui beneficiu pentru clienții săi. Clearstream nu a pretins astfel de sporuri în materie de eficiență sau beneficii pentru consumatori. Dimpotrivă, motivația economică și efectele reale ale acestui refuz de a furniza trebuie evaluate în contextul grupului financiar global din care face parte CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), o societate-soră a CBF aflată sub controlul comun al holdingului Clearstream International (CI), este singurul ICSD din UE în afară de EB și, prin urmare, un concurent direct al EB pe piața în aval pentru compensarea și decontarea secundară a tranzacțiilor transfrontaliere. Clienții ICSD tipici cum sunt investitorii instituționali activi, care doresc să utilizeze un serviciu integrat al unui ICSD în Uniunea Europeană, beneficiază de servicii inovatoare precum cele ale EB. Așadar, refuzul Clearstream de a furniza a împiedicat furnizarea de servicii de compensare și decontare secundare inovatoare pentru tranzacții transfrontaliere cu titluri de valoare. |
| --- | --- |

23.

Nu există indicații potrivit cărora comportamentul Clearstream a fost motivat de vreo încercare de a eficientiza furnizarea propriilor servicii sau a propriilor operațiuni și nici de crearea vreunui beneficiu pentru clienții săi. Clearstream nu a pretins astfel de sporuri în materie de eficiență sau beneficii pentru consumatori. Dimpotrivă, motivația economică și efectele reale ale acestui refuz de a furniza trebuie evaluate în contextul grupului financiar global din care face parte CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), o societate-soră a CBF aflată sub controlul comun al holdingului Clearstream International (CI), este singurul ICSD din UE în afară de EB și, prin urmare, un concurent direct al EB pe piața în aval pentru compensarea și decontarea secundară a tranzacțiilor transfrontaliere. Clienții ICSD tipici cum sunt investitorii instituționali activi, care doresc să utilizeze un serviciu integrat al unui ICSD în Uniunea Europeană, beneficiază de servicii inovatoare precum cele ale EB. Așadar, refuzul Clearstream de a furniza a împiedicat furnizarea de servicii de compensare și decontare secundare inovatoare pentru tranzacții transfrontaliere cu titluri de valoare.

1.3.1.2.   Discriminare: comportamentul dilatoriu față de EB contrastează cu tratamentul clienților comparabili

| 24. | EB a solicitat accesul la CASCADE RS la 3 august 1999 și Clearstream a acordat accesul abia la data de 19 noiembrie 2001. Decizia examinează în detaliu:






  — | refuzul inițial de acordare a accesului în perioada cuprinsă între august 1999 și noiembrie 2000, timp în care EB a fost lăsată să creadă că accesul va fi acordat (sunt discutate întrebări detaliate, este furnizată formare profesională, este solicitată o notificare prealabilă de două/trei săptămâni cu privire la transferul contului de acțiuni nominative...); |
| --- | --- | --- |

24.

EB a solicitat accesul la CASCADE RS la 3 august 1999 și Clearstream a acordat accesul abia la data de 19 noiembrie 2001. Decizia examinează în detaliu:

—

refuzul inițial de acordare a accesului în perioada cuprinsă între august 1999 și noiembrie 2000, timp în care EB a fost lăsată să creadă că accesul va fi acordat (sunt discutate întrebări detaliate, este furnizată formare profesională, este solicitată o notificare prealabilă de două/trei săptămâni cu privire la transferul contului de acțiuni nominative...);

| — | refuzul ulterior din perioada cuprinsă între decembrie 2000 și 19 noiembrie 2001. În această perioadă, conducerea CI a intervenit pentru a bloca accesul la CASCADE RS, legând accesul de renegocierea unui acord general cu EB. Legarea problemei accesului de o renegociere generală într-un stadiu atât de tardiv nu este justificată. Printre alți factori, toate preparativele de la nivel tehnic fuseseră finalizate și accesul a fost în cele din urmă acordat fără renegocierea unui nou acord. |
| --- | --- |

—

refuzul ulterior din perioada cuprinsă între decembrie 2000 și 19 noiembrie 2001. În această perioadă, conducerea CI a intervenit pentru a bloca accesul la CASCADE RS, legând accesul de renegocierea unui acord general cu EB. Legarea problemei accesului de o renegociere generală într-un stadiu atât de tardiv nu este justificată. Printre alți factori, toate preparativele de la nivel tehnic fuseseră finalizate și accesul a fost în cele din urmă acordat fără renegocierea unui nou acord.

| 25. | Perioada în care Clearstream a oferit EB acces la CASCADE RS depășește un termen rezonabil de maximum patru luni de la solicitarea accesului. Patru luni de la data solicitării, respectiv 3 august 1999, înseamnă 3 decembrie 1999. Pentru a stabili ce ar însemna un termen rezonabil, decizia ține cont de preparativele interne ale ambelor părți în două ocazii (prima în etapa pregătitoare de dinaintea lansării planificate a accesului la CASCADE RS la 4 decembrie 2000, iar a doua în pregătirea datei de lansare, respectiv, 19 noiembrie 2001). În ambele situații, planurile interne se bazau pe o perioadă de timp de două până la trei luni. În plus, CSD care au solicitat accesul la CASCADE RS au beneficiat de acces fie aproape imediat, fie în maxim o lună, iar CBL a beneficiat de acces în decurs de patru luni. |
| --- | --- |

25.

Perioada în care Clearstream a oferit EB acces la CASCADE RS depășește un termen rezonabil de maximum patru luni de la solicitarea accesului. Patru luni de la data solicitării, respectiv 3 august 1999, înseamnă 3 decembrie 1999. Pentru a stabili ce ar însemna un termen rezonabil, decizia ține cont de preparativele interne ale ambelor părți în două ocazii (prima în etapa pregătitoare de dinaintea lansării planificate a accesului la CASCADE RS la 4 decembrie 2000, iar a doua în pregătirea datei de lansare, respectiv, 19 noiembrie 2001). În ambele situații, planurile interne se bazau pe o perioadă de timp de două până la trei luni. În plus, CSD care au solicitat accesul la CASCADE RS au beneficiat de acces fie aproape imediat, fie în maxim o lună, iar CBL a beneficiat de acces în decurs de patru luni.

1.3.1.3.   Concluzia privind refuzul de a furniza și discriminarea în materie de furnizare

| 26. | Din motivele enunțate mai sus, decizia concluzionează că, prin încălcarea articolului 82, Clearstream a refuzat să furnizeze EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative între 3 decembrie 1999 și 19 noiembrie 2001, în mod nejustificat și pe o perioadă de timp nerezonabilă. În măsura în care Clearstream a refuzat să furnizeze servicii către EB, dar a furnizat prompt aceleași servicii unor clienți comparabili, refuzul de a furniza constituie, de asemenea, o discriminare. |
| --- | --- |

26.

Din motivele enunțate mai sus, decizia concluzionează că, prin încălcarea articolului 82, Clearstream a refuzat să furnizeze EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative între 3 decembrie 1999 și 19 noiembrie 2001, în mod nejustificat și pe o perioadă de timp nerezonabilă. În măsura în care Clearstream a refuzat să furnizeze servicii către EB, dar a furnizat prompt aceleași servicii unor clienți comparabili, refuzul de a furniza constituie, de asemenea, o discriminare.

1.3.2.   Aplicarea unor prețuri discriminatorii pentru serviciile de compensare și decontare primare

| 27. | Între sfârșitul anului 1996 și 1 ianuarie 2002, Clearstream a perceput X EUR per tranzacție de la Euroclear, în timp ce percepea Y EUR de la CSD naționali (X fiind cu 20 % mai mult decât Y). În plus, Euroclear, spre deosebire de CSD, plătea, de asemenea, un comision anual care acoperea parțial serviciile de decontare. |
| --- | --- |

27.

Între sfârșitul anului 1996 și 1 ianuarie 2002, Clearstream a perceput X EUR per tranzacție de la Euroclear, în timp ce percepea Y EUR de la CSD naționali (X fiind cu 20 % mai mult decât Y). În plus, Euroclear, spre deosebire de CSD, plătea, de asemenea, un comision anual care acoperea parțial serviciile de decontare.

| 28. | Pe baza informațiilor furnizate de CBF, decizia consideră că serviciile de compensare și decontare primare pentru tranzacții transfrontaliere furnizate de Clearstream către CSD și ICSD au un conținut echivalent. |
| --- | --- |

28.

Pe baza informațiilor furnizate de CBF, decizia consideră că serviciile de compensare și decontare primare pentru tranzacții transfrontaliere furnizate de Clearstream către CSD și ICSD au un conținut echivalent.

| 29. | Absența unei justificări obiective a diferenței de prețuri este examinată în amănunt. Trebuie subliniat că societatea Clearstream nu are o contabilitate a costurilor segmentată în funcție de clienți și că, în pofida solicitărilor repetate, Clearstream nu a furnizat o justificare acceptabilă bazată pe costuri pentru diferența de preț. |
| --- | --- |

29.

Absența unei justificări obiective a diferenței de prețuri este examinată în amănunt. Trebuie subliniat că societatea Clearstream nu are o contabilitate a costurilor segmentată în funcție de clienți și că, în pofida solicitărilor repetate, Clearstream nu a furnizat o justificare acceptabilă bazată pe costuri pentru diferența de preț.

| 30. | În concluzie, Comisia a decis că, prin aplicarea unui preț mai ridicat (X EUR) per tranzacție în cazul EB pentru servicii de compensare și decontare primare într-un moment în care CBF percepea doar Y EUR per tranzacție de la CSD naționali pentru aceleași servicii, Clearstream a discriminat EB încălcând articolul 82 din tratat, fără nicio justificare obiectivă și fără avantaje pentru clienți. |
| --- | --- |

30.

În concluzie, Comisia a decis că, prin aplicarea unui preț mai ridicat (X EUR) per tranzacție în cazul EB pentru servicii de compensare și decontare primare într-un moment în care CBF percepea doar Y EUR per tranzacție de la CSD naționali pentru aceleași servicii, Clearstream a discriminat EB încălcând articolul 82 din tratat, fără nicio justificare obiectivă și fără avantaje pentru clienți.

2.   NEIMPUNEREA DE AMENZI

| 31. | Există mai multe motive pentru care nu s-a impus o amendă în acest caz. |
| --- | --- |

31.

Există mai multe motive pentru care nu s-a impus o amendă în acest caz.

Aceasta este prima decizie în cadrul unui sector complex

| 32. | Nu există o practică decizională sau o jurisprudență comunitară în materie de compensare și decontare a operațiunilor cu titluri de valoare. În special, un element cheie-precum analiza detaliată a proceselor de compensare și decontare în contextul definirii pieței este un lucru nou. Decizia analizează piața relevantă făcând deosebirea între activitățile de compensare și decontare primare și secundare, precum și alte probleme complexe specifice sectorului, cum ar fi internalizarea. |
| --- | --- |

32.

Nu există o practică decizională sau o jurisprudență comunitară în materie de compensare și decontare a operațiunilor cu titluri de valoare. În special, un element cheie-precum analiza detaliată a proceselor de compensare și decontare în contextul definirii pieței este un lucru nou. Decizia analizează piața relevantă făcând deosebirea între activitățile de compensare și decontare primare și secundare, precum și alte probleme complexe specifice sectorului, cum ar fi internalizarea.

Încălcarea a luat sfârșit

| 33. | Faptul că încălcarea a luat sfârșit nu reprezintă în sine un motiv de a nu impune amenzi; totuși, acest lucru trebuie avut în vedere în combinație cu alți factori, cum ar fi noutatea problemelor în cauză. |
| --- | --- |

33.

Faptul că încălcarea a luat sfârșit nu reprezintă în sine un motiv de a nu impune amenzi; totuși, acest lucru trebuie avut în vedere în combinație cu alți factori, cum ar fi noutatea problemelor în cauză.

Compensarea și decontarea transfrontalieră în UE se află într-un moment de răscruce

| 34. | Compensarea și decontarea în UE reprezintă un sector în evoluție, în special în ceea ce privește tranzacțiile transfrontaliere, ca în cazul de față. Diferite instituții dezbat în prezent probleme legate de funcțiile furnizorilor de servicii, sfera de aplicare a internalizării, rolul CSD și ICSD și relația acestora cu marii custozi. Deși aceste aspecte nu sunt identice cu cele care fac obiectul deciziei, ele sunt totuși strâns legate. |
| --- | --- |

34.

Compensarea și decontarea în UE reprezintă un sector în evoluție, în special în ceea ce privește tranzacțiile transfrontaliere, ca în cazul de față. Diferite instituții dezbat în prezent probleme legate de funcțiile furnizorilor de servicii, sfera de aplicare a internalizării, rolul CSD și ICSD și relația acestora cu marii custozi. Deși aceste aspecte nu sunt identice cu cele care fac obiectul deciziei, ele sunt totuși strâns legate.

| 35. | În acest context, neimpunerea de amenzi pare adecvată. Chiar dacă nu se impun amenzi, există însă în continuare necesitatea luării unei decizii prin care Comisia să clarifice situația juridică, în special, în ceea ce privește Clearstream și alte societăți. |
| --- | --- |

35.

În acest context, neimpunerea de amenzi pare adecvată. Chiar dacă nu se impun amenzi, există însă în continuare necesitatea luării unei decizii prin care Comisia să clarifice situația juridică, în special, în ceea ce privește Clearstream și alte societăți.

3.   CONCLUZIE

| 36. | Decizia constată încălcarea de către Clearstream a articolului 82 din tratat prin refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative în mod nejustificat și pe o perioadă de timp nerezonabilă și prin discriminarea EB în furnizarea acestor servicii. În plus, se constată aplicarea de prețuri discriminatorii de către Clearstream. |
| --- | --- |

36.

Decizia constată încălcarea de către Clearstream a articolului 82 din tratat prin refuzul de a furniza EB servicii de compensare și decontare primare pentru acțiuni nominative în mod nejustificat și pe o perioadă de timp nerezonabilă și prin discriminarea EB în furnizarea acestor servicii. În plus, se constată aplicarea de prețuri discriminatorii de către Clearstream.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  Un CSD este o entitate care deține și administrează titluri de valoare și permite procesarea tranzacțiilor cu titluri de valoare prin înregistrări contabile. În țara sa de origine, furnizează servicii de procesare pentru tranzacții cu acele titluri care au fost depuse la acesta (pe care le deține în custodie finală) și, în cadrul funcției sale, CSD este numit „CSD emitent” și nu este un intermediar. Un CSD poate oferi, de asemenea, servicii de procesare în calitate de intermediar în activități de compensare și decontare transfrontaliere, în care depozitul primar de titluri de valoare se află într-o altă țară.

(3)  Un ICSD este o organizație al cărei principal obiect de activitate îl reprezintă compensarea și decontarea de titluri de valoare – în mod tradițional, euroobligațiuni – într-un mediu internațional (extern). În prezent, există doi ICSD în Uniunea Europeană: Euroclear Bank, cu sediul în Belgia, și Clearstream Banking Luxembourg (CBL), o filială a Clearstream International SA și societate-soră a Clearstream Banking AG. Un ICSD poate furniza și alte servicii, cum ar fi servicii de intermediere pentru acțiuni.

(4)  A se vedea alineatul (13) pentru definiția compensării și decontării primare.

(5)  Spre deosebire de custodia sigură individuală, custodia sigură colectivă a titlurilor de valoare fungibile permite compensarea și decontarea prin înregistrări contabile și este singura formă semnificativă de custodie în Germania de astăzi.

(6)  Deși poziția EB poate părea surprinzătoare la prima vedere, aceasta poate fi explicată prin faptul că EB deține CSD în diferite state membre (Regatul Unit, Franța, Olanda, Belgia). EB este deci interesată să nu aibă un precedent care ar putea duce la o definire a pieței relevante în care s-ar putea face constatări ale poziției dominante în eventuale cazuri viitoare.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 17.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/12

---

AJUTOR DE STAT – UNGARIA

Ajutor de stat C 14/09 (ex NN 17/09) – Ajutor potențial în favoarea Péti Nitrogénművek

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 165/06

Prin scrisoarea din data de 29 aprilie 2009, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Ungariei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsura menționată anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Ungariei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

TEXTUL REZUMATULUI

I.   PROCEDURĂ

| 1. | În decembrie 2008, serviciile Comisiei au înregistrat un caz din oficiu, după apariția în presa ungară a mai multor articole despre angajamentul guvernului ungar de a acorda garanții de stat pentru Péti Nitrogénművek Zrt. La 19 decembrie 2008, a fost trimisă o scrisoare autorităților ungare, prin care li se reamintea obligația suspensivă pe care o au în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE și li se solicitau informații referitoare la măsuri. La 21 ianuarie 2009, autoritățile ungare au solicitat prelungirea termenului de trimitere a răspunsului, care a fost acordată până la 12 februarie 2009. Ungaria a răspuns la 17 februarie 2009. |
| --- | --- |

1.

În decembrie 2008, serviciile Comisiei au înregistrat un caz din oficiu, după apariția în presa ungară a mai multor articole despre angajamentul guvernului ungar de a acorda garanții de stat pentru Péti Nitrogénművek Zrt. La 19 decembrie 2008, a fost trimisă o scrisoare autorităților ungare, prin care li se reamintea obligația suspensivă pe care o au în temeiul articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE și li se solicitau informații referitoare la măsuri. La 21 ianuarie 2009, autoritățile ungare au solicitat prelungirea termenului de trimitere a răspunsului, care a fost acordată până la 12 februarie 2009. Ungaria a răspuns la 17 februarie 2009.

II.   DESCRIERE

| 2. | Péti Nitrogénművek, beneficiarul presupusului ajutor de stat, este singurul producător de îngrășăminte artificiale din Ungaria. Conform articolelor apărute în presă, acesta și-a încetat producția în octombrie 2008. Garanțiile acordate acoperă un împrumut pentru investiții de 52 de milioane EUR și noi datorii în valoare de 10 miliarde HUF, ambele acordate de Banca Ungară de Dezvoltare (MFB), deținută de stat în proporție de 100 %. |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, beneficiarul presupusului ajutor de stat, este singurul producător de îngrășăminte artificiale din Ungaria. Conform articolelor apărute în presă, acesta și-a încetat producția în octombrie 2008. Garanțiile acordate acoperă un împrumut pentru investiții de 52 de milioane EUR și noi datorii în valoare de 10 miliarde HUF, ambele acordate de Banca Ungară de Dezvoltare (MFB), deținută de stat în proporție de 100 %.

III.   EVALUARE

| 3. | Autoritățile ungare ajung la concluzia că nici împrumuturile MFB, nici garanția de stat nu implică elemente de ajutor de stat. De asemenea, în opinia acestora, Nitrogénművek nu poate fi considerată întreprindere în dificultate. |
| --- | --- |

3.

Autoritățile ungare ajung la concluzia că nici împrumuturile MFB, nici garanția de stat nu implică elemente de ajutor de stat. De asemenea, în opinia acestora, Nitrogénművek nu poate fi considerată întreprindere în dificultate.

| 4. | Comisia este în dezacord fundamental cu poziția Ungariei, care susține că întreprinderea nu este în dificultate. O întreprindere care și-a suspendat producția ca urmare a unor probleme financiare sau perturbări ale pieței și care nu este în măsură să își reia activitatea fără ajutor public nu poate fi considerată sănătoasă și viabilă și reprezintă o întreprindere în dificultate. De asemenea, este puțin probabil ca un participant pe piață să fi acordat fonduri în condiții similare unei întreprinderi în dificultate. |
| --- | --- |

4.

Comisia este în dezacord fundamental cu poziția Ungariei, care susține că întreprinderea nu este în dificultate. O întreprindere care și-a suspendat producția ca urmare a unor probleme financiare sau perturbări ale pieței și care nu este în măsură să își reia activitatea fără ajutor public nu poate fi considerată sănătoasă și viabilă și reprezintă o întreprindere în dificultate. De asemenea, este puțin probabil ca un participant pe piață să fi acordat fonduri în condiții similare unei întreprinderi în dificultate.

| 5. | După o evaluare inițială, Comisia consideră că măsurile în cauză acordate întreprinderii Nitrogénművek constituie ajutor de stat. În plus, niciun element nu pare să indice faptul că măsurile ar putea fi compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

5.

După o evaluare inițială, Comisia consideră că măsurile în cauză acordate întreprinderii Nitrogénművek constituie ajutor de stat. În plus, niciun element nu pare să indice faptul că măsurile ar putea fi compatibile cu piața comună.

IV.   CONCLUZIE

| 6. | În lumina considerațiilor menționate anterior, Comisia a decis să inițieze, în legătură cu măsurile descrise, procedura formală de investigație prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

6.

În lumina considerațiilor menționate anterior, Comisia a decis să inițieze, în legătură cu măsurile descrise, procedura formală de investigație prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

TEXTUL SCRISORII

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---