# Az Európai Unió C 158/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.158.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 158 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. július 11. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.158.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 158

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. július 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 158/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 158/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 158/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 2 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 158/03 | A szabályozott piacok magyarázatokkal ellátott jegyzéke és a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (MIFID) vonatkozó előírásait végrehajtó nemzeti intézkedések | 3 |
| 2009/C 158/04 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  ) | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 158/02

Euro-átváltási árfolyamok

2

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 158/03

A szabályozott piacok magyarázatokkal ellátott jegyzéke és a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (MIFID) vonatkozó előírásait végrehajtó nemzeti intézkedések

3

2009/C 158/04

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség (
  1
  )

1

9

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 158/05 | Pályázati felhívás – EACEA/11/2009 – Strukturális támogatás az európai politikai kutató- és tanácsadó intézeteknek és az európai szintű civil társadalmi szervezeteknek – Európa a polgárokért program, 2. fellépés, 1. és 2. intézkedés – 2010 | 10 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 158/06 | Állami Támogatás – Hollandia – C 10/2009 (ex N 138/2009) Állami támogatás – ING – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 13 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 158/07 | Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján | 24 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 158/05

Pályázati felhívás – EACEA/11/2009 – Strukturális támogatás az európai politikai kutató- és tanácsadó intézeteknek és az európai szintű civil társadalmi szervezeteknek – Európa a polgárokért program, 2. fellépés, 1. és 2. intézkedés – 2010

10

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 158/06

Állami Támogatás – Hollandia – C 10/2009 (ex N 138/2009) Állami támogatás – ING – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

13

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 158/07

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 158/01

2009. május 14-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5403 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5403 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/2

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. július 10.

2009/C 158/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3901 |
| JPY | Japán yen | 128,21 |
| DKK | Dán korona | 7,4466 |
| GBP | Angol font | 0,85800 |
| SEK | Svéd korona | 11,0022 |
| CHF | Svájci frank | 1,5140 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0840 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,030 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 277,50 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6993 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3740 |
| RON | Román lej | 4,2160 |
| TRY | Török líra | 2,1636 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7940 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6212 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7736 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2250 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0331 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 786,89 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,4023 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,4983 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3315 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 174,11 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9731 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,026 |
| RUB | Orosz rubel | 45,4005 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,382 |
| BRL | Brazil real | 2,8084 |
| MXN | Mexikói peso | 19,0303 |
| INR | Indiai rúpia | 67,8230 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3901

JPY

Japán yen

128,21

DKK

Dán korona

7,4466

GBP

Angol font

0,85800

SEK

Svéd korona

11,0022

CHF

Svájci frank

1,5140

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0840

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,030

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

277,50

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6993

PLN

Lengyel zloty

4,3740

RON

Román lej

4,2160

TRY

Török líra

2,1636

AUD

Ausztrál dollár

1,7940

CAD

Kanadai dollár

1,6212

HKD

Hongkongi dollár

10,7736

NZD

Új-zélandi dollár

2,2250

SGD

Szingapúri dollár

2,0331

KRW

Dél-Koreai won

1 786,89

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,4023

CNY

Kínai renminbi

9,4983

HRK

Horvát kuna

7,3315

IDR

Indonéz rúpia

14 174,11

MYR

Maláj ringgit

4,9731

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,026

RUB

Orosz rubel

45,4005

THB

Thaiföldi baht

47,382

BRL

Brazil real

2,8084

MXN

Mexikói peso

19,0303

INR

Indiai rúpia

67,8230

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/3

---

A szabályozott piacok magyarázatokkal ellátott jegyzéke és a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (MIFID) vonatkozó előírásait végrehajtó nemzeti intézkedések

2009/C 158/03

A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (a 2004/39/EK irányelv, HL L 145., 2004.4.30.) 47. cikke valamennyi tagállamot felhatalmazza arra, hogy „szabályozott piac” státuszt adjon a területén kialakított azon piacoknak, amelyek megfelelnek az irányelv rendelkezéseinek.

A 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja szerint a „szabályozott piac” a piacműködtető által működtetett és/vagy irányított multilaterális rendszer, amely a rendszeren belül és annak megkülönböztetésmentes szabályaival összhangban összehozza több harmadik fél pénzügyi eszközökben lévő vételi és eladási szándékát, vagy elősegíti ezt oly módon, hogy az szerződést eredményez a szabályai és/vagy rendszerei alapján kereskedésre bevezetett pénzügyi eszköz tekintetében, és amely engedéllyel rendelkezik, és a 2004/39/EK irányelv III. címének rendelkezéseivel összhangban rendszeresen működik.

A 2004/39/EK irányelv 47. cikke szerint minden tagállam köteles a területén található engedélyezett szabályozott piacokról rendszeresen frissített jegyzéket összeállítani, és a többi tagállam és az Európai Bizottság számára tájékoztatásul megküldeni. Ugyanez a cikk (a 2004/39/EK irányelv 47. cikke) a Bizottság számára előírja, hogy a bejelentett szabályozott piacok jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában évente közzétegye. E jegyzék összeállítása ezen előírás alapján történt.

A mellékelt jegyzék azokat az egyedi piacokat nevezi meg, amelyek az illetékes nemzeti hatóságok szerint megfelelnek a „szabályozott piac” meghatározásának. A jegyzék ezenkívül meghatározza az ezen piacok irányításáért felelős szervet, valamint a piac szabályainak a kibocsátásáért vagy jóváhagyásáért felelős hatóságot.

A belépési korlátok csökkenése és a kereskedési szegmensekre szakosodás miatt a „szabályozott piacok” jegyzékében több változás tapasztalható, mint a befektetési szolgáltatásokról szóló 93/22/EGK irányelv alatt. A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv 47. cikke azt is előírja az Európai Bizottság számára, hogy a jegyzéket a honlapján is közzétegye és rendszeresen frissítse. Az Európai Bizottság ennek megfelelően a HL-ben évente közölt jegyzék mellett hivatalos honlapján [http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm] is közzéteszi ennek a jegyzéknek az aktuális változatát. A jegyzéket a nemzeti hatóságok által közölt információk alapján rendszeresen frissítik. A Bizottság továbbra is azt kéri a nemzeti hatóságoktól, hogy értesítsék, ha tagállamuk szabályozott piacainak jegyzéke módosul.

| Ország | Szabályozott piac megnevezése | Működtető szerv | A piac kijelölésére és felügyeletére illetékes hatóság |
| --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | 1. | Amtlicher Handel (official market) |

Ország

Szabályozott piac megnevezése

Működtető szerv

A piac kijelölésére és felügyeletére illetékes hatóság

Ausztria

1.

Amtlicher Handel (official market)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (semi-official market) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (semi-official market)

| 1.-2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.-2.

Wiener Börse AG

| 1.-2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (pénzügyi piaci hatóság) |
| --- | --- |

1.-2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (pénzügyi piaci hatóság)

Belgium

| 1. | a) | Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt,

| b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV.

| 1. | a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA).
  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA) |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA).

Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA)

| b) | Surveillance: CBFA.
  Toezicht: CBFA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: CBFA.

Toezicht: CBFA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten. |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten.

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds.

| 2. | a) | Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA

Bulgária

| 1. | Официален пазар (hivatalos piac) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (hivatalos piac)

| 2. | Неофициален пазар (nem hivatalos piac) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (nem hivatalos piac)

Българска Фондова Борса – София АД (Bolgár Értéktőzsde – Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (pénzügyi felügyeleti hatóság)

Ciprus

Ciprusi Értéktőzsde

| 1. | Fő piac |
| --- | --- |

1.

Fő piac

| 2. | Párhuzamos piac |
| --- | --- |

2.

Párhuzamos piac

| 3. | Alternatív piac |
| --- | --- |

3.

Alternatív piac

| 4. | Kötvénypiac |
| --- | --- |

4.

Kötvénypiac

| 5. | Befektetési vállalkozások piaca |
| --- | --- |

5.

Befektetési vállalkozások piaca

| 6. | Nagy projektek piaca |
| --- | --- |

6.

Nagy projektek piaca

| 7. | Óceáni szállítási piac |
| --- | --- |

7.

Óceáni szállítási piac

| 1.-7. | Ciprusi Értéktőzsde |
| --- | --- |

1.-7.

Ciprusi Értéktőzsde

| 1.-7. | Ciprusi Értékpapír- és Tőzsdebizottság |
| --- | --- |

1.-7.

Ciprusi Értékpapír- és Tőzsdebizottság

Cseh Köztársaság

| 1. | Fő piac (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Fő piac (Hlavní trh)

| 2. | Szabad piac (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Szabad piac (Volný trh)

| 3. | Hivatalos piac |
| --- | --- |

3.

Hivatalos piac

| 4. | Határidős piac |
| --- | --- |

4.

Határidős piac

| 5. | Azonnali piac |
| --- | --- |

5.

Azonnali piac

| 1.-2. | Prágai Értéktőzsde
  (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.-2.

Prágai Értéktőzsde

(Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 3. | RM-SYSTEM, Prágai Értéktőzsde
  (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Prágai Értéktőzsde

(RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4.-5 | Prágai Energiatőzsde
  (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.-5

Prágai Energiatőzsde

(Energetická burza Praha)

| 1.-5 | Cseh Nemzeti Bank |
| --- | --- |

1.-5

Cseh Nemzeti Bank

Dánia

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Részvénypiac |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Részvénypiac

| — | Kötvénypiac |
| --- | --- |

—

Kötvénypiac

| — | Származékos piac |
| --- | --- |

—

Származékos piac

| 1. | Koppenhágai Értéktőzsde |
| --- | --- |

1.

Koppenhágai Értéktőzsde

Finanstilsynet (dán pénzügyi felügyeleti hatóság)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Dán Engedélyezett Piac Rt. [engedélyezett piac = szabályozott piacra bevezetett, de tőzsdén nem jegyzett értékpapírok rendszeres kereskedelme] |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Dán Engedélyezett Piac Rt. [engedélyezett piac = szabályozott piacra bevezetett, de tőzsdén nem jegyzett értékpapírok rendszeres kereskedelme]

| 2. | Dán Engedélyezett Piac Rt. |
| --- | --- |

2.

Dán Engedélyezett Piac Rt.

Észtország

| 1. | Väärtpaberibörs (Értéktőzsde)






  — | Põhinimekiri (Fő piac) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (Értéktőzsde)

—

Põhinimekiri (Fő piac)

| — | Võlakirjade nimekiri (Kötvénypiac ) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (Kötvénypiac )

| — | Fondiosakute nimekri (Alapok piaca) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (Alapok piaca)

NASDAQ OMX Tallinn AS

(NASDAQ OMX Tallinn Rt.)

Finantsinspektsioon

(észt pénzügyi felügyeleti hatóság)

| 2. | Reguleeritud turg
  (Szabályozott piac)






  — | Lisanimekiri (Másodlagos piac) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg

(Szabályozott piac)

—

Lisanimekiri (Másodlagos piac)

Finnország

Arvopaperipörssi (Értéktőzsde);

| — | Pörssilista (Hivatalos piac) |
| --- | --- |

—

Pörssilista (Hivatalos piac)

| — | Pre-lista (Pre-piac) |
| --- | --- |

—

Pre-lista (Pre-piac)

| — | Muut arvopaperit-lista (Egyéb értékpapírok piaca) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit-lista (Egyéb értékpapírok piaca)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Rt.)

Kijelölés:

Pénzügyminisztérium.

Felügyelet:

| — | Szabályok jóváhagyása: Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Szabályok jóváhagyása: Pénzügyminisztérium

| — | Szabályok betartatása:
  Finanssivalvonta, finn pénzügyi felügyeleti hivatal |
| --- | --- |

—

Szabályok betartatása:

Finanssivalvonta, finn pénzügyi felügyeleti hivatal

Franciaország

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

MATIF

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

Euronext Paris (1-3)

Proposition de l’Autorité des marchés financiers (AMF).

Reconnaissance par le ministre chargé de l’économie (cf. article L.421-1 du code monétaire et financier).

Németország

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (a szövetségi tartományok értéktőzsde-felügyeleti hatóságai) and the Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin).

Állami hatóságok:

| 1. | Börse Berlin (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (Regulierter Markt)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt); |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt);

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3 & 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3 & 4.

Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, induló piac) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, induló piac)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

7.

Börse München (Regulierter Markt)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse(Regulierter Markt) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse(Regulierter Markt)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

9.

Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt)

| 9. | RMX Hannover |
| --- | --- |

9.

RMX Hannover

| 9. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

9.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 10. | European Energy Exchange |
| --- | --- |

10.

European Energy Exchange

| 10. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

10.

European Energy Exchange AG, Leipzig

| 10. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

10.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

Görögország

| 1. | Athéni Tőzsde






  — | Értékpapírpiac |
| --- | --- | --- |

1.

Athéni Tőzsde

—

Értékpapírpiac

| — | Származékos piac |
| --- | --- |

—

Származékos piac

| 1. | Athéni tőzsde |
| --- | --- |

1.

Athéni tőzsde

| 1. | Görög tőkepiaci bizottság (Hellenic Capital Market Commission, HCMC) |
| --- | --- |

1.

Görög tőkepiaci bizottság (Hellenic Capital Market Commission, HCMC)

| 2. | Elektronikus másodlagos értékpapír-piac (Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piaca HDAT) |
| --- | --- |

2.

Elektronikus másodlagos értékpapír-piac (Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piaca HDAT)

| 2. | Bank of Greece |
| --- | --- |

2.

Bank of Greece

| 2. | Görög tőkepiaci bizottság (HCMC) |
| --- | --- |

2.

Görög tőkepiaci bizottság (HCMC)

Magyarország

Budapesti Értéktőzsde Zrt.

| — | Részvényszekció |
| --- | --- |

—

Részvényszekció

| — | Hitelpapír szekció |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció

| — | Származékos szekció |
| --- | --- |

—

Származékos szekció

| — | Áru szekció |
| --- | --- |

—

Áru szekció

Budapesti Értéktőzsde Zrt.

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete

Írország

Main Market of the Irish Stock Exchange (Az Ír Értéktőzsde fő piaca)

Irish Stock Exchange Ltd. (Ír Értéktőzsde)

Az Irish Financial Services Regulatory Authority (az ír pénzügyi szolgáltatások szabályozó hatósága („a pénzügyi szabályozó”) engedélyezi a „szabályozott piacot”, és (a tőzsdei jegyzési feltételek kivételével) megvizsgálja, hogy a szabályozott piac működtetője betartja-e a MiFID szabályait.

Olaszország

| 1. | Elektronikus részvénypiac (MTA) |
| --- | --- |

1.

Elektronikus részvénypiac (MTA)

| 2. | Elektronikus kötvénypiac (MOT) |
| --- | --- |

2.

Elektronikus kötvénypiac (MOT)

| 3. | Áruk és nyíltvégű alapok elektronikus piaca (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Áruk és nyíltvégű alapok elektronikus piaca (ETF-Plus)

| 4. | Értékpapírosított derivatívák elektronikus piaca (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Értékpapírosított derivatívák elektronikus piaca (SeDeX)

| 5. | Tőzsdezárás utáni piac (TAH) |
| --- | --- |

5.

Tőzsdezárás utáni piac (TAH)

| 6. | Olasz származékos piac a konszolidált pénzügyi törvény 1(2)(f) és 1(2)(i) szakaszában említett pénzügyi eszközök kereskedelmére (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Olasz származékos piac a konszolidált pénzügyi törvény 1(2)(f) és 1(2)(i) szakaszában említett pénzügyi eszközök kereskedelmére (IDEM)

| 7. | Olasz és külföldi államkötvények nagykereskedelmi piaca (MTS) |
| --- | --- |

7.

Olasz és külföldi államkötvények nagykereskedelmi piaca (MTS)

| 8. | Nem állami kötvények és nemzetközi szervezetek által állami részvétellel kibocsátott értékpapírok nagykereskedelme (Társasági MTS) |
| --- | --- |

8.

Nem állami kötvények és nemzetközi szervezetek által állami részvétellel kibocsátott értékpapírok nagykereskedelme (Társasági MTS)

| 9. | Államkötvények online nagykereskedelme (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Államkötvények online nagykereskedelme (BondVision)

| 10. | TLX piac |
| --- | --- |

10.

TLX piac

| 1-6 | Borsa Italiana S.p.A. |
| --- | --- |

1-6

Borsa Italiana S.p.A.

| 7-9 | Società per il Mercato dei Titoli di Stato – MTS S.p.A. |
| --- | --- |

7-9

Società per il Mercato dei Titoli di Stato – MTS S.p.A.

| 10. | TLX s.p.a. |
| --- | --- |

10.

TLX s.p.a.

A piacokat működtető vállalkozásoknak a Consob ad engedélyt, ugyanő hagyja jóvá szervezeti szabályzataikat és egyéb szabályaikat

Az állami kibocsátású értékpapírok nagykereskedelmi piacát működtető vállalkozásnak – a Consob és a Banca d'Italia véleményét figyelembe véve – a Gazdasági és Pénzügyminisztérium ad engedélyt.

Lettország

NASDAQ OMX Riga:

| — | Fő piac |
| --- | --- |

—

Fő piac

| — | Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok listája |
| --- | --- |

—

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok listája

| — | Másodlagos piac |
| --- | --- |

—

Másodlagos piac

| — | Alapok piaca. |
| --- | --- |

—

Alapok piaca.

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Pénzügyi és Tőkepiaci Bizottság)

Litvánia

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | A Nasdaq OMX Vilnius fő piaca |
| --- | --- |

—

A Nasdaq OMX Vilnius fő piaca

| — | A Nasdaq OMX Vilnius másodlagos piaca |
| --- | --- |

—

A Nasdaq OMX Vilnius másodlagos piaca

| — | A Nasdaq OMX Vilnius hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kereskedő piaca |
| --- | --- |

—

A Nasdaq OMX Vilnius hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kereskedő piaca

| — | A Nasdaq OMX Vilnius alapokkal kereskedő piaca |
| --- | --- |

—

A Nasdaq OMX Vilnius alapokkal kereskedő piaca

Nasdaq OMX Vilnius

Litván Értékpapír-bizottság

Luxemburg

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg S.A.

Commission de surveillance du Secteur Financier

Málta

Malta Stock Exchange

Malta Stock Exchange

Malta Financial Services Authority (máltai pénzügyi felügyeleti hatóság

Hollandia

| 1. | a) | Euronext Amsterdam azonnali piac:






  — | Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Euronext Amsterdam azonnali piac:

—

Euronext Amsterdam

| b) | Euronext Amsterdam származékos piac |
| --- | --- |

b)

Euronext Amsterdam származékos piac

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV

| 1.-3. | A pénzügyminiszter ad engedélyt a holland tőkepiaci hatóság javaslata alapján.
  Felügyelet: holland tőkepiaci hatóság és a Holland Pénzügyminisztérium. |
| --- | --- |

1.-3.

A pénzügyminiszter ad engedélyt a holland tőkepiaci hatóság javaslata alapján.

Felügyelet: holland tőkepiaci hatóság és a Holland Pénzügyminisztérium.

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V. |
| --- | --- |

2.

ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V.

| 3. | MTS Amsterdam |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam

| 3. | MTS Amsterdam N.V. |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam N.V.

Lengyelország

| 1. | Rynek podstawowy (Fő piac) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (Fő piac)

| 2. | Rynek równolegly (párhuzamos piac) |
| --- | --- |

2.

Rynek równolegly (párhuzamos piac)

| 3. | Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO értékpapírpiac, tőzsdén kívüli szabályozott piac) |
| --- | --- |

3.

Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO értékpapírpiac, tőzsdén kívüli szabályozott piac)

| 1 and 2 | Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Varsói értéktőzsde) |
| --- | --- |

1 and 2

Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Varsói értéktőzsde)

| 3. | MTS-CeTO S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS-CeTO S.A.

Komisja Nadzoru Finansowego (pénzügyi felügyeleti bizottság)

Portugália

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (hivatalos jegyzési piac) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (hivatalos jegyzési piac)

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (határidős és opciós piac) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (határidős és opciós piac)

| 3. | MEDIP – Mercado Especial de Dívida Pública (állampapírok speciális piaca) |
| --- | --- |

3.

MEDIP – Mercado Especial de Dívida Pública (állampapírok speciális piaca)

| 4. | MIBEL – Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. |
| --- | --- |

4.

MIBEL – Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL.

(energiapiac)

| 1. - 2.: | Euronext Lisbon – Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A. |
| --- | --- |

1. - 2.:

Euronext Lisbon – Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A.

| 3. | MTS Portugal – Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal – Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A.

| 4. | OMIP – Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP – Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

A Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM) – a piac szabályozásának és felügyeletének felelőse – javaslata alapján a pénzügyminisztérium engedélyezi a piacokat.

Románia

| 1. | Piața reglementată (azonnali szabályozott piac – BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (azonnali szabályozott piac – BVB)

| 2. | Piața reglementată la termen (származékos szabályozott piac – BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (származékos szabályozott piac – BVB)

| 3. | Piața reglementată – (származékos szabályozott piac – BMFMS) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată – (származékos szabályozott piac – BMFMS)

| 1 és 2. | S.C. Bursa de Valori București S.A. (Bukaresti Értéktőzsde Rt.) |
| --- | --- |

1 és 2.

S.C. Bursa de Valori București S.A. (Bukaresti Értéktőzsde Rt.)

| 3. | S.C. Bursa Monetar – Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu (Monetary – Financial and Commodities Exchange S.A. Sibiu) |
| --- | --- |

3.

S.C. Bursa Monetar – Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu (Monetary – Financial and Commodities Exchange S.A. Sibiu)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Román Nemzeti Értékpapír-bizottság)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Román Nemzeti Értékpapír-bizottság)

Szlovák Köztársaság

| 1. | Jegyzett értékpapírok piaca






  — | Fő jegyzett piac |
| --- | --- | --- |

1.

Jegyzett értékpapírok piaca

—

Fő jegyzett piac

| — | Párhuzamos jegyzett piac |
| --- | --- |

—

Párhuzamos jegyzett piac

| 2. | Szabályozott szabadpiac |
| --- | --- |

2.

Szabályozott szabadpiac

Pozsonyi Értéktőzsde

Szlovák Nemzeti Bank

Szlovénia

Ljubljanai Értéktőzsde hivatalos piac (Borzni trg)

Ljubljanai Értéktőzsde (Ljubljanska borza)

Értékpapír-piaci ügynökség

(Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spanyolország

| A. | Bolsas de Valores (mindegyik tőzsde magában foglal első és második szegmenseket) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (mindegyik tőzsde magában foglal első és második szegmenseket)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores)

A Banco de España felelős az állampapírpiacért.

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona; |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona;

| A1: | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A. |
| --- | --- |

A1:

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A.

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao; |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao;

| A2: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A. |
| --- | --- |

A2:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A.

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid; |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid;

| A3: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A. |
| --- | --- |

A3:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A.

| 4. | Bolsa de valores de Valencia. |
| --- | --- |

4.

Bolsa de valores de Valencia.

| A4: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A. |
| --- | --- |

A4:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A.

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija; |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija;

| B1: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A. |
| --- | --- |

B1:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A.

| 2. | MEFF Renta Variable. |
| --- | --- |

2.

MEFF Renta Variable.

| B2: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A. |
| --- | --- |

B2:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A.

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C: | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A. |
| --- | --- |

C:

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A.

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D: | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D:

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E: | Banco de España |
| --- | --- |

E:

Banco de España

Svédország

Nasdaq OMX Stockholm AB

| — | részvények és részvényekkel egyenértékű pénzügyi eszközök szabályozott piaca |
| --- | --- |

—

részvények és részvényekkel egyenértékű pénzügyi eszközök szabályozott piaca

| — | származékos termékek szabályozott piaca |
| --- | --- |

—

származékos termékek szabályozott piaca

| — | kötvények és kötvényekkel egyenértékű pénzügyi eszközök szabályozott piaca |
| --- | --- |

—

kötvények és kötvényekkel egyenértékű pénzügyi eszközök szabályozott piaca

OMX Nordic Exchange Stockholm AB

Finansinspektionen (pénzügyi felügyeleti hatóság)

Egyesült Királyság

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.-6. | Financial Services Authority (Pénzügyi Szolgáltatások Felügyelete) |
| --- | --- |

1.-6.

Financial Services Authority (Pénzügyi Szolgáltatások Felügyelete)

| 2. | PLUS-Markets Group – PLUS-listed Market |
| --- | --- |

2.

PLUS-Markets Group – PLUS-listed Market

| 2. | PLUS Markets plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE)

| 3. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3.

LIFFE Administration and Management

| 4. | The London Metal Exchange |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange

| 4. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange Limited

| 5. | Intercontinental Exchange – ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

Intercontinental Exchange – ICE Futures Europe

| 5. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

ICE Futures Europe

| 6. | London Stock Exchange – szabályozott piac |
| --- | --- |

6.

London Stock Exchange – szabályozott piac

| 6. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

6.

London Stock Exchange plc

Izland

OMX Nordic Exchange á Islandi (szabályozott piac)

OMX Nordic Exchange

Fjármálaeftirlitið (pénzügyi felügyeleti hatóság)

Liechtenstein

N.A.

N.A.

N.A.

Norvégia

| 1. | Oslo Stock Exchange (official listing)






  — | Részvénypiac |
| --- | --- | --- |

1.

Oslo Stock Exchange (official listing)

—

Részvénypiac

| — | Származékos piac (pénzügyi) |
| --- | --- |

—

Származékos piac (pénzügyi)

| — | Kötvénypiac |
| --- | --- |

—

Kötvénypiac

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Kredittilsynet (Norvégia pénzügyi felügyeleti hatósága)

| 2. | Oslo Axess






  — | Részvénypiac |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Részvénypiac

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nord Pool (hivatalos jegyzés)






  — | származékos piac (áruk) |
| --- | --- | --- |

3.

Nord Pool (hivatalos jegyzés)

—

származékos piac (áruk)

| 3. | Nord Pool ASA |
| --- | --- |

3.

Nord Pool ASA

| 4. | Imarex






  — | származékos piac (áruk) |
| --- | --- | --- |

4.

Imarex

—

származékos piac (áruk)

| 4. | Imarex ASA |
| --- | --- |

4.

Imarex ASA

| 5. | Fish Pool






  — | származékos piac (áruk) |
| --- | --- | --- |

5.

Fish Pool

—

származékos piac (áruk)

| 5. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

5.

Fish Pool ASA

---

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/9

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 158/04

| Tagállam | Olaszország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Bolzano – Róma Fiumicino és vissza |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja | 2009. december 1. |
| Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile
  Direzione centrale regolazione economica





  Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it |

Tagállam

Olaszország

Érintett útvonal

Bolzano – Róma Fiumicino és vissza

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja

2009. december 1.

Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/10

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/11/2009

Strukturális támogatás az európai politikai kutató- és tanácsadó intézeteknek és az európai szintű civil társadalmi szervezeteknek

„Európa a polgárokért” program, 2. fellépés, 1. és 2. intézkedés – 2010

2009/C 158/05

1.   A TÁMOGATÁS CÉLJA ÉS LEÍRÁSA

Ez az EACEA/11/2009 sz. pályázati felhívás az Európai Parlamentnek és Tanácsnak a 2007–2013-as időszakra az aktív európai polgárságot támogató „Európa a polgárokért” című program (1) (a továbbiakban: a „Program”) létrehozásáról szóló határozattervezetén alapszik.

Ez a program képezi a jogalapját a különösen a 2., „Aktív civil társadalmat Európában” című fellépés részét képező, az európai politikai kutató- és tanácsadó intézeteknek és az európai szintű civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatásra vonatkozó 1. és 2. intézkedésre irányuló pályázati felhívásnak.

1.1.   A program általános célkitűzései

A program célja a következő általános célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás:

| a) | Együttműködési és részvételi lehetőség biztosítása a polgárok részére egy egyre inkább egyesülő, demokratikus, a világ felé nyitott Európa építésében, amelyet a kulturális sokszínűség egyszerre egyesít és gazdagít, és ezáltal az európai uniós polgárság fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

Együttműködési és részvételi lehetőség biztosítása a polgárok részére egy egyre inkább egyesülő, demokratikus, a világ felé nyitott Európa építésében, amelyet a kulturális sokszínűség egyszerre egyesít és gazdagít, és ezáltal az európai uniós polgárság fejlesztése;

| b) | A közös értékeken, történelmen és kultúrán alapuló európai identitásérzet kialakítása; |
| --- | --- |

b)

A közös értékeken, történelmen és kultúrán alapuló európai identitásérzet kialakítása;

| c) | Az európai polgárok Unióhoz való ragaszkodásának előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

Az európai polgárok Unióhoz való ragaszkodásának előmozdítása;

| d) | Az európai polgárok közötti kölcsönös megértés megerősítése, tiszteletben tartva és ünnepelve a kulturális és nyelvi sokszínűséget, egyúttal hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez. |
| --- | --- |

d)

Az európai polgárok közötti kölcsönös megértés megerősítése, tiszteletben tartva és ünnepelve a kulturális és nyelvi sokszínűséget, egyúttal hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez.

1.2.   A felhívás egyedi célkitűzései

A pályázati felhívás egyedi célkitűzései a következők:

| a) | Az európai polgársággal és a demokráciával, a közös értékekkel, a közös történelemmel és kultúrával kapcsolatos fellépés, vita és elmélyültebb gondolkodás ösztönzése az agytrösztök (tanácsadó szervezetek) és az európai szintű civil társadalmi szervezetek tevékenységei és a velük való együttműködés révén; |
| --- | --- |

a)

Az európai polgársággal és a demokráciával, a közös értékekkel, a közös történelemmel és kultúrával kapcsolatos fellépés, vita és elmélyültebb gondolkodás ösztönzése az agytrösztök (tanácsadó szervezetek) és az európai szintű civil társadalmi szervezetek tevékenységei és a velük való együttműködés révén;

| b) | A polgárok és a civil társadalmi szervezetek közötti interakció ösztönzése, hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez és figyelembe véve Európa sokszínűségét és egységét. |
| --- | --- |

b)

A polgárok és a civil társadalmi szervezetek közötti interakció ösztönzése, hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez és figyelembe véve Európa sokszínűségét és egységét.

1.3.   Tematikus prioritások

| — | Az Európai Unió jövője és alapvető értékei |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió jövője és alapvető értékei

| — | Aktív európai polgárság, részvétel és demokrácia |
| --- | --- |

—

Aktív európai polgárság, részvétel és demokrácia

| — | Interkulturális párbeszéd: |
| --- | --- |

—

Interkulturális párbeszéd:

| — | A közösségi politikák hatása a társadalmakra |
| --- | --- |

—

A közösségi politikák hatása a társadalmakra

| — | Az európai polgárok jólléte, foglalkoztatás, társadalmi kohézió és fenntartható fejlődés |
| --- | --- |

—

Az európai polgárok jólléte, foglalkoztatás, társadalmi kohézió és fenntartható fejlődés

1.4.   A felhívás leírása

Ez a pályázati felhívás az általános európai érdekeket szolgáló célokra törekvő szervezeteknek nyújtott strukturális támogatásra, azaz működési támogatásra vonatkozik. A működési támogatások a kiválasztott szervezet rendszeres tevékenységeinek megfelelő elvégzéséhez szükséges működési kiadások egy részéhez biztosítanak pénzügyi támogatást.

Ez a támogatás egyes kritériumok esetében éves támogatás vagy többéves partnerség formájában is nyújtható. A több éves partnerség egy szervezet és az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) között létrejött, egyedi támogatásokat biztosító együttműködési mechanizmus. E pályázati felhívás keretében az említett partnerség hároméves időtartamra jöhet létre.

2.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÁLYÁZÓK

2.1.   Szervezetek

A működési támogatásra való jogosultsághoz az általános európai célt követő szervezetnek meg kell felelnie az alábbiaknak:

| a) | jogi személyiséggel rendelkező nonprofit szervezet; saját alapszabály szerint elkülönített működési struktúrával nem rendelkező hálózat esetében a pályázat a hálózat koordinálásáért felelős tagszervezet által nyújtható be; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkező nonprofit szervezet; saját alapszabály szerint elkülönített működési struktúrával nem rendelkező hálózat esetében a pályázat a hálózat koordinálásáért felelős tagszervezet által nyújtható be;

| b) | az európai polgárság területén tevékenykedik, az alapszabályában vagy a küldetésnyilatkozatában meghatározottak szerint, és megfelel az alábbi szervezeti kategóriák egyikének: | 1. intézkedés:






  A. | Az európai politika terén működő kutató és tanácsadó szervezet (agytröszt – tanácsadó szervezet). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az európai polgárság területén tevékenykedik, az alapszabályában vagy a küldetésnyilatkozatában meghatározottak szerint, és megfelel az alábbi szervezeti kategóriák egyikének:

1. intézkedés:

A.

Az európai politika terén működő kutató és tanácsadó szervezet (agytröszt – tanácsadó szervezet).

| | 2. intézkedés:






  B. | Európai szinten működő civil társadalmi szervezet






  — | Európai központi (platform)szervezet |
| --- | --- | --- | --- |

2. intézkedés:

B.

Európai szinten működő civil társadalmi szervezet

—

Európai központi (platform)szervezet

| — | Európai hálózat |
| --- | --- |

—

Európai hálózat

| — | Európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet |
| --- | --- |

—

Európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet

| C. | Az európai megemlékezéssel foglalkozó civil társadalmi szervezet |
| --- | --- |

C.

Az európai megemlékezéssel foglalkozó civil társadalmi szervezet

| D. | Páneurópai szervezetek platformja. |
| --- | --- |

D.

Páneurópai szervezetek platformja.

| c) | tevékenységei nagy részét a támogatható országokban végzi (vö. 2.2. pont).

  Többéves partnerség esetében a szervezeteket jogszerűen alapították, és azok legalább négy (4) éve (2009. október 15-től) rendelkeznek jogi személyiséggel egy támogatható országban, és az alábbi kategóriák tekintetében a következő földrajzi lefedettséggel rendelkeznek:






  — | közép-európai szervezet vagy európai hálózat esetében a tagok legalább tizenkét (12) támogatható országot képviselnek; |
| --- | --- | --- |

c)

tevékenységei nagy részét a támogatható országokban végzi (vö. 2.2. pont).

Többéves partnerség esetében a szervezeteket jogszerűen alapították, és azok legalább négy (4) éve (2009. október 15-től) rendelkeznek jogi személyiséggel egy támogatható országban, és az alábbi kategóriák tekintetében a következő földrajzi lefedettséggel rendelkeznek:

—

közép-európai szervezet vagy európai hálózat esetében a tagok legalább tizenkét (12) támogatható országot képviselnek;

| — | európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet esetében a szervezet legalább tizenkét (12) támogatható országban aktív; |
| --- | --- |

—

európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet esetében a szervezet legalább tizenkét (12) támogatható országban aktív;

| — | páneurópai szervezetek platformja esetében a platform tagjai között legalább hat (6) központi szervezet van, és ezek mind a 27 tagállamban jelen vannak. |
| --- | --- |

—

páneurópai szervezetek platformja esetében a platform tagjai között legalább hat (6) központi szervezet van, és ezek mind a 27 tagállamban jelen vannak.

Éves támogatás esetében a szervezeteket jogszerűen alapították, és azok legalább egy (1) éve (2009. október 15-től) rendelkeznek jogi személyiséggel egy támogatható országban, és az alábbi kategóriák tekintetében a következő földrajzi lefedettséggel rendelkeznek:

| — | közép-európai szervezet vagy európai hálózat esetében a tagok legalább nyolc (8) támogatható országot képviselnek; |
| --- | --- |

—

közép-európai szervezet vagy európai hálózat esetében a tagok legalább nyolc (8) támogatható országot képviselnek;

| — | európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet esetében a szervezet legalább nyolc (8) támogatható országban aktív; |
| --- | --- |

—

európai szinten jelentős hatással bíró tevékenységeket kifejtő szervezet esetében a szervezet legalább nyolc (8) támogatható országban aktív;

A páneurópai szervezetek platformjai nem nyújthatnak be pályázatot a többéves partnerségi kerethez hasonlóan.

Természetes személyek és állami szervezetek e pályázati felhívás keretében nem támogathatók.

2.2.   Támogatható országok

| a) | az Európai Unió tagállamai: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Spanyolország, Portugália, Románia, Svédország, Szlovákia, Szlovénia. |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió tagállamai: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Spanyolország, Portugália, Románia, Svédország, Szlovákia, Szlovénia.

| b) | Horvátország |
| --- | --- |

b)

Horvátország

| c) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| --- | --- |

c)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

| d) | Albánia |
| --- | --- |

d)

Albánia

3.   TÁMOGATÁSRA JOGOSULT TEVÉKENYSÉGEK

A pályázó szervezet tevékenységeinek bizonyítható módon hozzá kell járulnia az ebben a pályázati felhívásban meghatározott egyedi célkitűzések és tematikus prioritások fejlesztéséhez és megvalósításához. Az említett tevékenységeknek legalább egy, az 1. pontban meghatározott célkitűzésnek és tematikus prioritásnak kell megfelelnie.

A pályázó szervezet 2010. évi munkaprogramja, illetve hároméves stratégiai programja (többéves partnerség esetében) megfelel az alapszabályában foglalt tevékenységeknek, ideértve különösen a konferenciákat, szemináriumokat, kerekasztalokat, képviseleti, kommunikációs és hasznosítási fellépéseket, továbbá az egyéb ismétlődő európai tevékenységeket.

A támogathatóság időszaka

A támogathatóság időszakának az éves támogatás és a többéves partnerség esetében is meg kell felelnie a pályázó költségvetési évének, amelyet a szervezet igazolt elszámolásai bizonyítanak. Amennyiben ez a költségvetési év megegyezik a naptári évvel, a támogathatóság időszaka 2009. január 1-jétől2010. december 31-ig tart.

A naptári évtől eltérő költségvetési évvel működő pályázók esetében a támogathatóság időszaka a 2010. évi költségvetési évük első napjától számított 12 hónapos időszak.

4.   AZ ODAÍTÉLÉS KRITÉRIUMAI

A támogathatósági és kizárási kritériumoknak eleget tevő pályázatokat az odaítélési kritériumok alapján értékelő bizottság értékeli a társfinanszírozható pályázatok kiválasztása érdekében.

A következő odaítélési kritériumokat alkalmazzák. A minőségi, illetve a mennyiségi kritériumok az összpontszám 80, illetve 20 %-át teszik ki. Többéves partnerség esetében az említett súlyozás a 12 hónapos munkaprogram és a hároméves stratégiai program esetében alkalmazandó.

4.1.   Minőségi kritériumok (80 %)

A következő elemeket értékelik:

| a) | Az „Európa a polgárokért” program célkitűzéseihez és prioritásaihoz való kapcsolódás (30 %) |
| --- | --- |

a)

Az „Európa a polgárokért” program célkitűzéseihez és prioritásaihoz való kapcsolódás (30 %)

| b) | A munkaprogram megfelelősége, koherenciája és teljessége (20 %) |
| --- | --- |

b)

A munkaprogram megfelelősége, koherenciája és teljessége (20 %)

| c) | A munkaprogram hatása (10 %) |
| --- | --- |

c)

A munkaprogram hatása (10 %)

| d) | Európai hozzáadott érték (10 %) |
| --- | --- |

d)

Európai hozzáadott érték (10 %)

| e) | A tevékenységek ismertsége, az eredmények európai polgárokkal és más érdekelt felekkel való megismertetése és számukra való kiaknázása (10 %) |
| --- | --- |

e)

A tevékenységek ismertsége, az eredmények európai polgárokkal és más érdekelt felekkel való megismertetése és számukra való kiaknázása (10 %)

4.2.   Mennyiségi kritériumok (20 %)

A következő elemeket értékelik:

| a) | A munkaprogramban szereplő tevékenységekkel érintett támogatható országok száma (10 %). |
| --- | --- |

a)

A munkaprogramban szereplő tevékenységekkel érintett támogatható országok száma (10 %).

| b) | A potenciális közvetlen kedvezményezettek száma (10 %). |
| --- | --- |

b)

A potenciális közvetlen kedvezményezettek száma (10 %).

5.   KÖLTSÉGVETÉS

A működési támogatások társfinanszírozására előirányzott költségvetés teljes összege 2010-ben mintegy 8,2 EUR. Az Ügynökség nagyjából 55 pályázat finanszírozását tervezi e felhívás keretében, de a pályázatok minőségének ismeretében fenntartja a jogot arra, hogy ne használja fel a rendelkezésre álló források teljes egészét.

Indikatív jelleggel a többéves partnerségi támogatások a rendelkezésre álló költségvetés kb. 85 %-át, az éves támogatások pedig kb. 15 %-át képviselik.

A támogatás odaítélése az Európai Unió általános költségvetésének 15.06.66 tétele alapján történik.

6.   BENYÚJTÁSI HATÁRIDŐ

A pályázatok megküldésének határnapja 2009. október 15.

Az Ügynökség jelenleg valamennyi pályázat tekintetében elektronikus benyújtási rendszer megvalósítása érdekében tevékenykedik.

E pályázati felhívás esetében a pályázóknak a 2009. szeptember 15-től kezdődően rendelkezésre álló elektronikus űrlapon kell benyújtaniuk pályázatukat. Irányadó változatként ezt a változatot kell figyelembe venni (mellékletekkel együtt). Az Ügynökség az említett dátumot megelőzően pdf formátumú űrlapverzióra tesz javaslatot, hogy a pályázók megkezdhessék a pályázati anyag elkészítését.

Egyebekben a határnapot megelőzően a pályázati anyagot egy példányban papíralapon postai úton meg kell küldeni a következő címre:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Unit P7 |
| Call for proposals EACEA/11/2009 |
| Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17) |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Unit P7

Call for proposals EACEA/11/2009

Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17)

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Kizárólag a megfelelő űrlapon benyújtott, megfelelően kitöltött, keltezéssel ellátott és a pályázó szervezet nevében jogi kötelezettség vállalására felhatalmazott személy által aláírt pályázatok kerülnek elfogadásra.

7.   TELJES TÁJÉKOZTATÁS

A pályázóknak szánt részletes iránymutatások, illetve a pályázati űrlapok a következő címen érhetők el: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1358/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 350., 2008.12.30.) módosított 2006. december 12-i 1904/2006/EK határozata (HL L 378., 2006.12.27., 32. o.)

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/13

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – HOLLANDIA

C 10/2009 (ex N 138/2009) Állami támogatás – ING

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 158/06

A Bizottság 2009. március 31-én kelt levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Hollandiát határozatáról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Hollandiának. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

AZ ELJÁRÁS

A holland hatóságok 2009. március 4-én értesítették a Bizottságot az ING Support Holding (az ING csoport közvetlen leányvállalata) javára létrehozott, illikvid eszközökre képzett hitelkeretről.

TÉNYEK

A hollandiai székhelyű ING a világ egyik legnagyobb pénzügyi intézménye, amelynek 1 332 milliárd EUR a mérlegfőösszege. 2009 januárjában a holland állam és az ING aláírta az egyesültállamokbeli székhelyű RMBS portfólión belüli ING részesedéssel kapcsolatos kockázat-és hozamátruházás feltételjegyzékét. A portfóliót legnagyobbrészt Alt-A kockázatú értékpapírok alkotják. Az ING portfólió nyitott egyenlege eléri a 39 milliárd USD-t (névértéken 30 milliárd EUR).

A tervezett intézkedés a holland állam és az ING közötti pénzforgalmi swapügylet, amellyel az ING átruházza a portfóliója névértékének 80 %-ához kapcsolódó bevételeket (kamat és tőketörlesztések), cserébe a portfóliója (csak a tőke) névértékének 72 %-ára (vagyis 90 %-ának 80 %-ára) kiterjedő állami fizetési biztosítékért, amelyet az állam által az ING-nek fizetett finanszírozási díj egészít ki. A díj a portfólióban található rögzített kamatozású értékpapírok arányában 3,50 %, a változó kamatozású értékpapírok arányában pedig az 1 hónapos egyesült államokbeli Libor kamatláb 50 bázisponttal növelt értéke.

A holland állam a kinnlevő tőkeösszeg után további évi 25 bázispontos kezelési díjat fizet az ING-nek. Ezért az intézkedésért cserébe az ING a portfólió nyitott egyenlegének 80 %-a után évi 55 bázispontos kezességvállalási díjat fizet a holland államnak.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottság az értékvesztett eszközökről szóló közleménye alapján értékelte az ügyletet. A Bizottságnak ebben a szakaszban kétségei vannak az értékeléssel, illetve különösen a valós gazdasági érték megállapítására szolgáló értékelési módszertannal kapcsolatosan. A Bizottságnak tovább kell vizsgálnia a holland állam alapul szolgáló feltevéseit, különösen az alábbiak tekintetében: i. a leszámítolási ráta megválasztása ii. az ingatlanárakra vonatkozó feltételezések, iii. a hitelminőség-javítás szintjei, valamint iv. egyéb értékelési kérdések.

Következtetésképpen a Bizottságnak kételyei vannak az állam és az ING közötti megfelelő tehermegosztást illetően is. A Bizottság – az értékelés vizsgálatával kapcsolatos fenti kételyeket szem előtt tartva – megkérdőjelezi, hogy valóban a bank viseli-e a portfólió névértéke és valós gazdasági értéke közötti különbözetet. A Bizottság arról sincs meggyőződve, hogy a fent említett pénzforgalmi swapügylet a bejelentett mértékben hasznos az állam számára. Elsősorban a portfóliókezelési díj jogosságával kapcsolatosan vannak kétségei a Bizottságnak, mivel a jelek szerint ez nem igényel túlzottan sok tevékenységet.

A Bizottság – a pénzügyi stabilitás megőrzésének szükségességére tekintettel – úgy döntött, hogy hat hónapra jóváhagyja az intézkedést, mivel az több feltétel tekintetében megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek. Ugyanakkor a fenti megfontolások alapján Bizottság arról is döntött, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást annak érdekében, hogy ellenőrizze az értékvesztett eszközökről szóló közlemény feltételeinek teljesülését az értékelés (ezzel együtt az értékelési módszertan), valamint az intézkedés tehermegosztása tekintetében.

A LEVÉL SZÖVEGE

„The Commission wishes to inform the Netherlands that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to approve the measure temporarily for six months and to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty since the Commission has doubts as to the compatibility of certain aspects of the measure when assessed in the light of the Commission's Communication on the treatment of impaired assets.

I.   PROCEDURE

| (1) | On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission. |
| --- | --- |

(1)

On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission.

| (2) | The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond. |
| --- | --- |

(2)

The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond.

| (3) | On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place. |
| --- | --- |

(3)

On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place.

| (4) | On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied. |
| --- | --- |

(4)

On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied.

II.   DESCRIPTION OF THE FACTS

1.   The beneficiary

| (5) | Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand. |
| --- | --- |

(5)

Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand.

| (6) | ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries. |
| --- | --- |

(6)

ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries.

| (7) | ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure. |
| --- | --- |

(7)

ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure.

2.   The US RMBS portfolio of ING

| (8) | On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”). |
| --- | --- |

(8)

On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”).

| (9) | [...] (2) |
| --- | --- |

(9)

[...] (2)

| (10) | The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies. |
| --- | --- |

(10)

The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies.

| (11) | About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred. |
| --- | --- |

(11)

About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred.

| (12) | The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels. |
| --- | --- |

(12)

The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels.

| (13) | Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4) |
| --- | --- |

(13)

Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4)

| (14) | The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates. |
| --- | --- |

(14)

The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates.

| (15) | The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8) |
| --- | --- |

(15)

The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8)

| (16) | The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio. |
| --- | --- |

(16)

The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio.

3.   The measure

| (17) | In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State. |
| --- | --- |

(17)

In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State.

| (18) | The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US. |
| --- | --- |

(18)

The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US.

| (19) | In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio). |
| --- | --- |

(19)

In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio).

| (20) | For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers. |
| --- | --- |

(20)

For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers.

(a)   Valuation: methodology, scenarios and discount rate

| (21) | The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses. |
| --- | --- |

(21)

The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses.

| (22) | Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted. |
| --- | --- |

(22)

Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted.

| (23) | As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches. |
| --- | --- |

(23)

As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches.

| (24) | Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio. |
| --- | --- |

(24)

Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio.

| (25) | After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par. |
| --- | --- |

(25)

After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par.

(b)   Effect on ING's capital ratio

| (26) | The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending. |
| --- | --- |

(26)

The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending.

| (27) | According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios. |
| --- | --- |

(27)

According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios.

(c)   Additional fees

| (28) | In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013). |
| --- | --- |

(28)

In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013).

| (29) | Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million.

(d)   Remuneration of the measure

| (30) | Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios. |
| --- | --- |

(30)

Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios.

Table 1: Projected net present value flows (11), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (12) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (12) | (28,844) | (28,844) |
| Expected gain (loss) to state | 2,867 | 219 |

Base case

Stress case

P & I payments to State (12)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (12)

(28,844)

(28,844)

Expected gain (loss) to state

2,867

219

| (31) | The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case. |
| --- | --- |

(31)

The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case.

Table 2: Projected net present value flows (14), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (15) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (16) | (28,844) | (28,844) |
| (Management fee to ING) | (460) | (460) |
| Expected gain (loss) to state | 2,083 | (564) |

Base case

Stress case

P & I payments to State (15)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (16)

(28,844)

(28,844)

(Management fee to ING)

(460)

(460)

Expected gain (loss) to state

2,083

(564)

(e)   Duration and end of the measure

| (32) | The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions: |
| --- | --- |

(32)

The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions:

| (33) | Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates. |
| --- | --- |

(33)

Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates.

| (34) | As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them. |
| --- | --- |

(34)

As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them.

| (35) | If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years). |
| --- | --- |

(35)

If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years).

III.   THE POSITION OF THE NETHERLANDS

| (36) | The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority. |
| --- | --- |

(36)

The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority.

| (37) | In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy. |
| --- | --- |

(37)

In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy.

| (38) | The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty. |
| --- | --- |

(38)

The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.

| (39) | The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING. |
| --- | --- |

(39)

The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING.

| (40) | The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority. |
| --- | --- |

(40)

The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority.

| (41) | The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank. |
| --- | --- |

(41)

The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank.

| (42) | As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities. |
| --- | --- |

(42)

As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities.

| (43) | The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction. |
| --- | --- |

(43)

The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction.

| (44) | The Dutch government provides the following commitments: |
| --- | --- |

(44)

The Dutch government provides the following commitments:

| — | Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC

| — | Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC

| — | The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

—

The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets.

IV.   CONSULTATION OF THE TECHNICAL EXPERTS FROM THE EUROPEAN CENTRAL BANK

| (45) | As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING. |
| --- | --- |

(45)

As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING.

V.   ASSESSMENT OF THE AID

1.   Existence of aid

| (46) | The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(46)

The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States.

| (47) | The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions. |
| --- | --- |

(47)

The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions.

| (48) | As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid. |
| --- | --- |

(48)

As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid.

| (49) | The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government. |
| --- | --- |

(49)

The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government.

2.   Compatibility of the financial support measures

| (50) | The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC. |
| --- | --- |

(50)

The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC.

| (51) | Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18) |
| --- | --- |

(51)

Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18)

| (52) | The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy. |
| --- | --- |

(52)

The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy.

| (53) | The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration. |
| --- | --- |

(53)

The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration.

| (54) | The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20) |
| --- | --- |

(54)

The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20)

(a)   Eligibility of assets

| (55) | As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility. |
| --- | --- |

(55)

As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility.

(b)   Transparency and disclosure

| (56) | As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority. |
| --- | --- |

(56)

As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority.

| (57) | The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities. |
| --- | --- |

(57)

The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities.

| (58) | Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with. |
| --- | --- |

(58)

Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with.

(c)   Management of assets

| (59) | As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest. |
| --- | --- |

(59)

As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest.

| (60) | In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC. |
| --- | --- |

(60)

In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC.

(d)   Valuation

| (61) | The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States. |
| --- | --- |

(61)

The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States.

| (62) | The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed. |
| --- | --- |

(62)

The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed.

| (63) | Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(63)

Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary.

| (64) | The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par). |
| --- | --- |

(64)

The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par).

| (65) | Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues. |
| --- | --- |

(65)

Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues.

| (66) | The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.






  — | Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher. |
| --- | --- | --- |

(66)

The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.

—

Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher.

| — | The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising. |
| --- | --- |

—

The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising.

| (67) | The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(67)

The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (68) | In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value. |
| --- | --- |

(68)

In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value.

| (69) | The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default. |
| --- | --- |

(69)

The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default.

| (70) | Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information. |
| --- | --- |

(70)

Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information.

| (71) | In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth. |
| --- | --- |

(71)

In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth.

(e)   Burden sharing

| (72) | As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par. |
| --- | --- |

(72)

As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par.

| (73) | However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient. |
| --- | --- |

(73)

However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient.

| (74) | In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %. |
| --- | --- |

(74)

In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %.

| (75) | Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (76) | In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above. |
| --- | --- |

(76)

In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above.

| (77) | Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing. |
| --- | --- |

(77)

Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing.

| (78) | In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22) |
| --- | --- |

(78)

In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22)

(f)   Guarantee fee

| (79) | Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””. |
| --- | --- |

(79)

Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””.

| (80) | In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23) |
| --- | --- |

(80)

In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23)

| (81) | Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage. |
| --- | --- |

(81)

Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage.

(g)   Viability review and restructuring plan

| (82) | As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect. |
| --- | --- |

(82)

As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect.

| (83) | Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect. |
| --- | --- |

(83)

Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect.

(h)   Conclusion

| (84) | The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing. |
| --- | --- |

(84)

The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing.

3.   Temporary authorisation of the measure for six months

| (85) | The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability. |
| --- | --- |

(85)

The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability.

| (86) | In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC. |
| --- | --- |

(86)

In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC.

| (87) | But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed. |
| --- | --- |

(87)

But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed.

| (88) | However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage. |
| --- | --- |

(88)

However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage.

| (89) | The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

(89)

The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets.

V.   CONCLUSION

| (90) | The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation. |
| --- | --- |

(90)

The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation.

VI.   DECISION

As it complies with a number of conditions of the IAC, and with due considerations for need to preserve financial stability, the Commission has decided to approve the measure for six months. In the light of the foregoing considerations, the Commission has also decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty to verify the conditions of the IAC regarding valuation (including the valuation methodology) and burden sharing of the measure.

The Commission requires the Netherlands to provide in addition to all documents already received, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid, and in particular as regards the individual tranches of the portfolio, an updated schedule of all cash flows on a monthly basis, the justification of the discount rate used to value the portfolio, a certified letter from the consultant on valuation on a stand alone basis and a written methodology report.

The Netherlands are requested to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission informs the Netherlands that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Communities. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publishing a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  State aid N 528/2008 — The Netherlands Aid to ING Groep N.V., 13 November 2008.

1

(2)  Confidential information.

2

(3)  Exchange rate about EUR/USD 1,3 assumed at the time of the deal announcement in January.

3

(4)  Commission Decision of 13.11.2008 in case State aid N 528/2008 — Aid to ING, point 8.

4

(5)  Where the borrower has the option to repay a very low amount in the first few years and these payments reset at a higher level thereafter.

5

(6)  At the time of purchase, Banks have to put their assets in four different baskets, with different consequences for accounting, the trading book, the available for sale category, the loans & receivables and hold-to-maturity. Following a legal change last October, it became easier to reclassify assets into the hold-to-maturity category.

6

(7)  IFRS accounting rules require to value assets booked in “available for sale” at fair value (i.e. profits and losses are directly affecting equity capital). For “fair valued”: banks can chose three categories based on the availability of valuation input data: “marked to market”, “marked to models with observable inputs” and “market to model with unobservable inputs”.

7

(8)  Under both IFRS and US GAAP a debt security is considered impaired if, based on currently available evidence, there is a reasonable expectation that not all due interest and principal will be recovered.

8

(9)  This is because a dollar today has not the same value as a dollar paid in the future.

9

(10)  This relates to 26 January 2009 as risk weights of the portfolio fluctuate.

10

(11)  3 % discount rate;

11

(12)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

12

(13)  net present value of flows from the state to ING.

13

(14)  3 % discount rate;

14

(15)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

15

(16)  net present value of flows from the state to ING.

16

(17)  [...]

17

(18)  See in principle Joined Cases T-132/96 and T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG v Commission [1999] ECR II-3663, paragraph 167. Confirmed in the Commission’s decisions in Case C 47/1996 Crédit Lyonnais (OJ L 221, 8.8.1998, p. 28, point 10.1), Case C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (OJ L 116, 4.5.2005, p. 1, paragraphs 153 et seq.) and Case C 50/2006 BAWAG, not yet published, paragraph 166. See Commission decision of 5 December 2007 in Case NN 70/2007 Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008, p. 1), Commission decision of 30 April 2008 in Case NN 25/2008 Rescue aid for WestLB (OJ C 189, 26.7.2008, p. 3), and Commission decision of 4 June 2008 in Case C 9/2008 Sachsen LB, not yet published.

18

Freistaat Sachsen and Volkswagen AG

Commission

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

et seq

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid for WestLB

Sachsen LB

(19)  Commission Communication on The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270 of 25.10.2008, p. 8.

19

(20)  For a first application: Cf Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 Dexia, not yet published.

20

Dexia

(21)  To be categorized in baskets in line with Annex 3 of the IAC.

21

(22)  Footnote 15 of the IAC.

22

(23)  IAC, Footnote 11.

23

(24)  8 % is equal to the minimum own capital requirements.

24

(25)  The Commission has taken similar decisions. For instance in Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 point 77, Dexia, not yet published, where it approved only some elements of compatibility. Similarly in Decision of 24.4.2007 in case NN 15/2006 (C13/2007), New Interline, OJ 2007 C 120/12, the Commission approved a rescue aid for six months and opened on the same rescuer aid thereafter.

25

Dexia

New Interline

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 11.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/24

---

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 158/07

Ezzel a közzététellel az 509/2006/EK tanácsi rendelet 9. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

EK-szám: PL-TSG-007-0047-05.12.2006.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe:

Név: Związek „Polskie Mięso”

Cím:

| ul. Chałubińskiego 8 |
| --- |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel. +48 228302657

Fax +48 228301648

E-mail: info@polskie-mieso.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Lengyelország

3.   Termékleírás:

3.1   Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikke):

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2   Az elnevezés

 önmagában különleges

Image

A „kiełbasa jałowcowa” elnevezés a termék különleges tulajdonságát fejezi ki, amely elsősorban egyedi ízével és illatával kapcsolatos. Ezek a tulajdonságok a gyártáshoz felhasznált borókabogyónak (Juniperus) köszönhetők, amelyet közvetlenül a húsalapanyaghoz való bekeverése előtt aprítanak fel, valamint a borókaágak füstölés során történő használatának.

3.3   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását:

 Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

Image

3.4   A termék típusa:

| 1.2. osztály – | Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) |
| --- | --- |

1.2. osztály –

Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.5   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése):

A „kiełbasa jałowcowa” egyenletesen ráncos, koszorú alakú szál. Jellegzetes karéj alakú, külső hosszanti gyűrődések nélkül. Kétféle méretű kolbászkoszorút gyártanak:

| — | kisméretűt, 32 mm feletti átmérőjű természetes bélben, tömege kb. 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

kisméretűt, 32 mm feletti átmérőjű természetes bélben, tömege kb. 0,5 kg,

| — | nagyméretűt, 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélben, tömege kb. 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

nagyméretűt, 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélben, tömege kb. 0,8 kg.

A „kiełbasa jałowcowa” színe sötétbarna, egyenletes az egész felületen, jellegzetes erősen füstölt termék.

Konzisztenciája és tapintása száraz, egyenletesen ráncos és egyben sima, a bél szorosan tapad a töltelékhez.

A jellegzetes ízhatás és omlósság a megfelelő alapanyag kiválasztásából, a fűszerek (különösen borókabogyó) használatából, valamint a gyártási folyamatban használt természetes füstölés alkalmazásából ered.

Kémiai tulajdonságok:

| — | fehérjetartalom, legalább 15,0 % |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom, legalább 15,0 %

| — | víztartalom, legfeljebb 60,0 % |
| --- | --- |

—

víztartalom, legfeljebb 60,0 %

| — | zsírtartalom, legfeljebb 35,0 % |
| --- | --- |

—

zsírtartalom, legfeljebb 35,0 %

| — | sótartalom, legfeljebb 3,5 % |
| --- | --- |

—

sótartalom, legfeljebb 3,5 %

| — | nitráttartalom(III) és NaNO2-ben kifejezett nitráttartalom (V) legfeljebb – 0,0125 % |
| --- | --- |

—

nitráttartalom(III) és NaNO2-ben kifejezett nitráttartalom (V) legfeljebb – 0,0125 %

A kémiai összetétel fenti értékei biztosítják a termék hagyományos minőségét. A késztermék menynyisége nem érheti el a felhasznált húsalapanyag mennyiségének 75 %-át (+/– '3 %).

3.6   Annak az előállítási módnak a leírása, amelynek alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése):

Összetevők

| | Hús (100 kg nyersanyag):






  — | I. o. sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 20 kg |
| --- | --- | --- |

Hús (100 kg nyersanyag):

—

I. o. sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 20 kg

| — | IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 50 kg |
| --- | --- |

—

IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 50 kg

| — | III. o. sertéshús legfeljebb 25 %-os zsírtartalommal – 20 kg |
| --- | --- |

—

III. o. sertéshús legfeljebb 25 %-os zsírtartalommal – 20 kg

| — | kemény apró zsír – 10 kg |
| --- | --- |

—

kemény apró zsír – 10 kg

Megengedett a II. osztályú vagy a III. osztályú sertéshús legfeljebb 50 %-ának helyettesítése marhahússal.

| | Ízesítők (100 kg húshoz):






  — | bors – 0,17 kg |
| --- | --- | --- |

Ízesítők (100 kg húshoz):

—

bors – 0,17 kg

| — | borókabogyó – 0,12 kg |
| --- | --- |

—

borókabogyó – 0,12 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

| | Egyéb:






  — | sózó keverék (étkezési só (NaCL) és nátriumnitrit (NaNO2)) kb. 2 kg |
| --- | --- | --- |

Egyéb:

—

sózó keverék (étkezési só (NaCL) és nátriumnitrit (NaNO2)) kb. 2 kg

Takarmányozás a „kiełbasa jałowcowa” gyártására szánt sertéshús előállításában

A takarmányozás a sertések zsír- és hústömegének növelésére irányul. Célja a közel 120 kg-os, 3 % feletti izomközi zsírarányú sertések tenyésztése.

| — | Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő. |
| --- | --- |

—

Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő.

| — | A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart. |
| --- | --- |

—

A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart.

| — | A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák: |
| --- | --- |

—

A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:

| — | energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint a csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig. |
| --- | --- |

—

energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint a csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig.

| — | fehérjekomponensekként: csillagfürt, lóbab, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő vagy szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: csillagfürt, lóbab, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő vagy szárított zöldtakarmány.

| — | 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák: |
| --- | --- |

—

90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:

| — | energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény. |
| --- | --- |

—

energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény.

| — | fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány.

| — | A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt. |
| --- | --- |

—

A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt.

| — | A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %. |
| --- | --- |

—

A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %.

| — | A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány.

A „kiełbasa jałowcowa” készítése a következő műveletekből áll

| 1. szakasz | Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre). |
| --- | --- |

1. szakasz

Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre).

| 2. szakasz | Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával. |
| --- | --- |

2. szakasz

Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával.

| 3. szakasz | Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 5 kg jég hozzáadásával. |
| --- | --- |

3. szakasz

Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 5 kg jég hozzáadásával.

| 4. szakasz | Az összes húsalapanyag keverése fűszerek hozzáadásával: bors, cukor, közvetlenül a keverés előtt felaprított borókabogyó. |
| --- | --- |

4. szakasz

Az összes húsalapanyag keverése fűszerek hozzáadásával: bors, cukor, közvetlenül a keverés előtt felaprított borókabogyó.

| 5. szakasz | Töltés a 32 mm feletti átmérőjű természetes bélbe vagy a 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélbe, szálak kialakítása megcsavarással és koszorú formázása. A kétféle bél kétféle méretű kolbász gyártását teszi lehetővé:






  — | kisebb koszorú vékony sertésbélben, tömege kb. 0,5 kg |
| --- | --- | --- |

5. szakasz

Töltés a 32 mm feletti átmérőjű természetes bélbe vagy a 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélbe, szálak kialakítása megcsavarással és koszorú formázása. A kétféle bél kétféle méretű kolbász gyártását teszi lehetővé:

—

kisebb koszorú vékony sertésbélben, tömege kb. 0,5 kg

| — | nagyobb koszorú kollagénalapú bélben, tömege 0,8 kg |
| --- | --- |

—

nagyobb koszorú kollagénalapú bélben, tömege 0,8 kg

| 6. szakasz | Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás ahhoz, hogy az összetevők „összeérlelődjenek” a szálakon belül. |
| --- | --- |

6. szakasz

Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás ahhoz, hogy az összetevők „összeérlelődjenek” a szálakon belül.

| 7. szakasz | A felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 120 percen keresztül), valamint hevítés a szál belsejének minimum 70 °C-os hőmérséklet eléréséig. |
| --- | --- |

7. szakasz

A felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 120 percen keresztül), valamint hevítés a szál belsejének minimum 70 °C-os hőmérséklet eléréséig.

| 8. szakasz | Hűtés 24 óra. |
| --- | --- |

8. szakasz

Hűtés 24 óra.

| 9. szakasz | Füstölés hideg füsttel bükk forgács és borókaágak használatával (kb. 120 percen keresztül), ezután szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C mellett a 75 %-os (+/– 3 %) beszáradási arány eléréséhez. |
| --- | --- |

9. szakasz

Füstölés hideg füsttel bükk forgács és borókaágak használatával (kb. 120 percen keresztül), ezután szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C mellett a 75 %-os (+/– 3 %) beszáradási arány eléréséhez.

3.7   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (3) bekezdése):

A „kiełbasa jałowcowa” különleges tulajdonsága a termékre jellemző néhány sajátosságából ered:

| — | omlós, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús, |
| --- | --- |

—

omlós, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús,

| — | különleges íz és illat, |
| --- | --- |

—

különleges íz és illat,

| — | egységes alak. |
| --- | --- |

—

egységes alak.

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús

A „kiełbasa jałowcowa” jellegzetes tulajdonságait befolyásoló lényeges összetevő a későn érő fajták közül hozzávetőleg 120 kg-ra felhizlalt hízósertés húsa, amelyet a 3.6. pontban leírt genetikai tulajdonságok jellemeznek. E követelmények teljesítésének köszönhetően elérhető a 3 % feletti izomközi zsírtartalom aránya, amely biztosítja a „kiełbasa jałowcowa” gyártásához szükséges, megfelelő íz- és technológiai jellemzőket. Az ilyen alapanyag használata, valamint a hagyományos készítési módszerek betartása – különös figyelemmel a kutterezés, sózás és füstölés egyes szakaszaira – biztosítja a „kiełbasa jałowcowa” különleges omlósságát és zamatosságát.

Különleges íz és illat

A „kiełbasa jałowcowa” különleges tulajdonsága elsősorban a gyártási eljárás során felhasznált borókabogyónak (Juniperus) köszönhető egyedi ízből és zamatból ered. A közvetlenül a gyártási folyamat előtt felaprított borókabogyó erősíti a kolbász jellegzetes ízét és különleges jellegét, a borókafüsttel való füstölés pedig javítja ízét és erősíti kivételes illatát.

Egységes alak

A „kiełbasa jałowcowa” különlegességével kitűnik más kolbászfélék közül. Kizárólag két, nagyon hasonló formában forgalmazzák, amelyek könnyen felismerhetők a fogyasztók számára. A „kiełbasa jałowcowa” egyenletesen ráncos, koszorú alakú szál. Jellegzetes karéj alakú, külső hosszanti gyűrődések nélkül.

3.8   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése):

Hagyományos alapanyagok

| 1. | Boróka (Juniperus):
  „A boróka fája tűzben égetve kellemes, aromás illatot áraszt” – az 1903-ban kiadott Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana enciklopédiában található leírás szerint ez az egyik azon hasznos tulajdonságok közül, melyekkel a Lengyelország területén századok óta honos bokor rendelkezik. Ugyanebben a kiadványban találhatunk olyan információt is, hogy „az ágak, a forgács és bogyók keresettek a »kurzysko«-hoz (füstöléshez és tömjénezéshez használt füstölőféle), és a boróka használata rendkívüli ízt és illatot kölcsönöz a kolbásznak”. A XIX. század második feléből származó dokumentumok bizonyítják, hogy a borókát már akkor is használták húsételek és hústermékek készítésénél. Az 1863-ban Varsóban kiadott Encyklopedyja Powszechna enciklopédia ezt írja: „A borókabogyó fűszeres, édes-keserű ízű és kellemes illatú, mint fűszer (...) általánosan ismert.” A borókabogyóval fűszerezett és borókafüsttel füstölt kolbász szabványos előállítási módszere Lengyelországban már a XX. század 40-es éveinek végére, 50-es éveinek elejére kialakult. Erről ad tájékoztatást a „Gospodarka Mięsna” szakfolyóirat 1954. évi 3. számában közzétett, „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” című cikk. |
| --- | --- |

1.

Boróka (Juniperus):

„A boróka fája tűzben égetve kellemes, aromás illatot áraszt” – az 1903-ban kiadott Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana enciklopédiában található leírás szerint ez az egyik azon hasznos tulajdonságok közül, melyekkel a Lengyelország területén századok óta honos bokor rendelkezik. Ugyanebben a kiadványban találhatunk olyan információt is, hogy „az ágak, a forgács és bogyók keresettek a »kurzysko«-hoz (füstöléshez és tömjénezéshez használt füstölőféle), és a boróka használata rendkívüli ízt és illatot kölcsönöz a kolbásznak”. A XIX. század második feléből származó dokumentumok bizonyítják, hogy a borókát már akkor is használták húsételek és hústermékek készítésénél. Az 1863-ban Varsóban kiadott Encyklopedyja Powszechna enciklopédia ezt írja: „A borókabogyó fűszeres, édes-keserű ízű és kellemes illatú, mint fűszer (...) általánosan ismert.” A borókabogyóval fűszerezett és borókafüsttel füstölt kolbász szabványos előállítási módszere Lengyelországban már a XX. század 40-es éveinek végére, 50-es éveinek elejére kialakult. Erről ad tájékoztatást a „Gospodarka Mięsna” szakfolyóirat 1954. évi 3. számában közzétett, „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” című cikk.

| 2. | Sertéshús:
  A „kiełbasa jałowcowa” előállítására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús „márványossága” kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek. |
| --- | --- |

2.

Sertéshús:

A „kiełbasa jałowcowa” előállítására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús „márványossága” kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek.

A készítés és összetétel hagyományos jellege

A füstölés a legjobb módszer a hús tartósítására, a legnépszerűbb füstölési módszer pedig a boróka égetése. Erről tájékoztatnak többek között olyan régi lengyel kéziratok, mint például a XVIII. század 80-as éveiből származó, nemesi major ismeretlen intézője által készített jegyzetek, amelyekben kolbászkészítési recepteket találunk (Kézirat – „Archiwum Główne Akt Dawnych” (AGAD) Varsó, arch.: „Zbiór z Muzeum Narodowego”, hiv. sz. 1249). A borókás füstölés népszerűségéről olvashatunk a híres lengyel költő, Adam Mickiewicz 1834-ben írt verses regényében a nemesi reggeli leírásánál – „valamennyi (kolbász) kitűnő, az összes házilag a kéményben, borókafüstben füstölve”.

A borókával ízesített és füstölt húsok készítésének hagyományát több helyi és regionális változatban ápolták, némileg eltérő technológiával, illetve olykor eltérő húsfajtákkal is. A „Gospodarka Mięsna” szaklap 1953. évi 6. számában megjelent „Z doświadczeń przy produkcji wędlin” című munkájában W. Łęg beszámol arról, hogy kísérletek folytak pl. vadhúsalapú (nyúl- vagy vaddisznóhús, sertéshús hozzáadásával) „jałowcowa” készítésével. Az így készített kolbászok íze más volt, de a recept lényege (borókás ízesítés és füstölés) mindig azonos maradt. Egy húsipari szakember, aki beutazta Kurpie vidékét, a „Gospodarka Mięsna” szaklap 1950. évi 7–8. számában „Wiejskie wędliny regionalne” címmel megjelent cikkében így írt a „jałowcowa”-ról: „Kurpiai Myszyniec környéki kolbász, borókával füstölve, belsejében borókabogyóval. Száraz, nagyszerű, jellegzetes aromájú és ízű.”

1945 után, a központi tervezési elvvel összhangban megkezdődött a nagy húsfeldolgozó üzemeken alapuló húsipar kiépítése. Gondoskodva a minőségről és az ízértékekről, bevezették a termékek szabványosítását és a technológiai előírásokat, amelyek megtartották a hagyományos recepteket. A „kiełbasa jałowcowa” mint elnevezés az 1947. és 1948. évi élelmiszerforgalmat meghatározó előírásokban jelent meg. 1954-ben jött létre a „kiełbasa jałowcowa” egységes előírása, amelyet 1964-ben a „Centrala Przemysłu Mięsnego” (húsipari központ) előírásaként fogadtak el („Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa 1964”). Ez az előírás képezi e kérelem alapját.

A fenti előírások célja a „kiełbasa jałowcowa” minőségének növelése. Bár a jelenlegi előírás – amelyen ez a kérelem is alapul – nem kötelező, a benne foglaltak még mindig a „kiełbasa jałowcowa” előállításának legszigorúbb előírásait képezik.

3.9   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007 EK tanácsi rendelet 4. cikke):

Sajátos jellegére való tekintettel a „kiełbasa myśliwska” ellenőrzése során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:






  — | a hús technológiai alkalmassága |
| --- | --- | --- |

1.

Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:

—

a hús technológiai alkalmassága

| — | hizlalási módszer |
| --- | --- |

—

hizlalási módszer

| — | sózás időtartama |
| --- | --- |

—

sózás időtartama

| — | a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik |
| --- | --- |

—

a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik

| 2. | Füstölési eljárás
  Az ellenőrzés során vizsgálni kell:






  — | Hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét |
| --- | --- | --- |

2.

Füstölési eljárás

Az ellenőrzés során vizsgálni kell:

—

Hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét

| — | Az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét |
| --- | --- |

—

Az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét

| — | Bükk forgács és borókaágak használatát a hideg füstöléshez |
| --- | --- |

—

Bükk forgács és borókaágak használatát a hideg füstöléshez

| 3. | A késztermék minősége:






  — | fehérjetartalom, |
| --- | --- | --- |

3.

A késztermék minősége:

—

fehérjetartalom,

| — | víztartalom, |
| --- | --- |

—

víztartalom,

| — | zsírtartalom, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom,

| — | nátrium-klorid-tartalom, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid-tartalom,

| — | nitráttartalom (III) és nitráttartalom (V), |
| --- | --- |

—

nitráttartalom (III) és nitráttartalom (V),

| — | íz és illat. |
| --- | --- |

—

íz és illat.

| 4. | A termék alakja |
| --- | --- |

4.

A termék alakja

Az ellenőrzés gyakorisága

A fent említett szakaszok ellenőrzését kéthavonta kell végezni. Abban az esetben, ha minden szakasz megfelelően zajlik, az ellenőrzések gyakorisága évi kettőre csökkenthető.

Amennyiben valamelyik szakaszban rendellenség tapasztalható, az adott szakasz ellenőrzését nagyobb gyakorisággal kell végezni (kéthavonta). A többi szakasz továbbra is félévente egyszeri gyakorisággal ellenőrizhető.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1   Név és cím:

Név: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Cím:

| ul. Wspólna 30 |
| --- |
| 00-930 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Wspólna 30

00-930 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226232901

Fax +48 226232099

E-mail: —

Image állami  magán

4.2   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai:

A fenti hatóság a termékleírásban ismertetett valamennyi előállítási szakaszt ellenőrzi.

---