# Euroopa Liidu C 188/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.188.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide11. august 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.188.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 188

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide11. august 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 188/01 | Komisjoni teatis – Koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid | 1 |
| 2009/C 188/02 | Komisjoni teatis – Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid | 6 |
| 2009/C 188/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 188/01

Komisjoni teatis – Koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid

1

2009/C 188/02

Komisjoni teatis – Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid

6

2009/C 188/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 188/04 | Euro vahetuskurss | 12 |
| 2009/C 188/05 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 7. märtsi 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused (2) – Raportöör: Itaalia | 13 |
| 2009/C 188/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) | 14 |
| 2009/C 188/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 11. märts 2008, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused) (
  1
  ) | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 188/08 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 188/04

Euro vahetuskurss

12

2009/C 188/05

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 7. märtsi 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused (2) – Raportöör: Itaalia

13

2009/C 188/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

14

2009/C 188/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 11. märts 2008, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused) (
  1
  )

1

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 188/08

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

19

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 188/09 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Chéroy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 188/10 | Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 24 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 188/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  ) | 29 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 188/12 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 30 |
| 2009/C 188/13 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 35 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 188/09

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Chéroy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  )

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Chéroy loa taotlemise kohta)

1

22

2009/C 188/10

Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

24

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 188/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  )

1

29

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 188/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

30

2009/C 188/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/1

---

Komisjoni teatis – Koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid

2009/C 188/01

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 2000. aasta märtsis Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis strateegiliseks eesmärgiks muuta Euroopa Liit kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas. Lissaboni järeldustes rõhutati hariduse ja koolituse keskset tähtsust peamiste vahenditena, mille abil inimkapital kasvab ning suurendatakse selle mõju majanduskasvule, tööviljakusele ja tööhõivele. Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest suurendab nende oskustööliste hulka, keda ettevõtjad saavad kasutada, parandab majanduse konkurentsivõimet ja edendab teadmistepõhist ühiskonda, mis suudab kaasa tuua senisest innovatiivsema arengu. |
| --- | --- |

1.

2000. aasta märtsis Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis strateegiliseks eesmärgiks muuta Euroopa Liit kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas. Lissaboni järeldustes rõhutati hariduse ja koolituse keskset tähtsust peamiste vahenditena, mille abil inimkapital kasvab ning suurendatakse selle mõju majanduskasvule, tööviljakusele ja tööhõivele. Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest suurendab nende oskustööliste hulka, keda ettevõtjad saavad kasutada, parandab majanduse konkurentsivõimet ja edendab teadmistepõhist ühiskonda, mis suudab kaasa tuua senisest innovatiivsema arengu.

| 2. | Ettevõtjad võivad siiski pakkuda ühiskonna seisukohast optimaalsest tasemest vähem koolitust juhul, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada ja kui teised ettevõtjad saavad kasu, värvates nende poolt varem koolitatud töötajaid. See kehtib eelkõige koolituse puhul, mis on suunatud ettevõtete vahel ülekantavate oskuste arendamiseks. Riigiabi võib aidata luua tööandjatele täiendavaid stiimuleid, et nad pakuksid koolitust ühiskonna seisukohast soovitaval tasemel. |
| --- | --- |

2.

Ettevõtjad võivad siiski pakkuda ühiskonna seisukohast optimaalsest tasemest vähem koolitust juhul, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada ja kui teised ettevõtjad saavad kasu, värvates nende poolt varem koolitatud töötajaid. See kehtib eelkõige koolituse puhul, mis on suunatud ettevõtete vahel ülekantavate oskuste arendamiseks. Riigiabi võib aidata luua tööandjatele täiendavaid stiimuleid, et nad pakuksid koolitust ühiskonna seisukohast soovitaval tasemel.

| 3. | Käesolevas teatises esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab koolitusabi meetmete hindamisel. Käesolevate juhistega soovitakse tagada komisjoni motiivide läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguslik järjepidevus. Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (1) artikli 6 lõike 1 punkti g kohaselt kohaldatakse käesolevaid juhiseid iga koolitusabi üksikmeetme suhtes, mille toetusekvivalent ületab kaks miljonit eurot koolitusprojekti kohta, olenemata sellest, kas abi on antud erakorraliselt või abikava alusel. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas teatises esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab koolitusabi meetmete hindamisel. Käesolevate juhistega soovitakse tagada komisjoni motiivide läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguslik järjepidevus. Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (1) artikli 6 lõike 1 punkti g kohaselt kohaldatakse käesolevaid juhiseid iga koolitusabi üksikmeetme suhtes, mille toetusekvivalent ületab kaks miljonit eurot koolitusprojekti kohta, olenemata sellest, kas abi on antud erakorraliselt või abikava alusel.

| 4. | Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Komisjoni hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. |
| --- | --- |

4.

Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Komisjoni hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist.

2.   ABI POSITIIVNE MÕJU

2.1.   Turutõrke olemasolu

| 5. | Oskustöölised aitavad suurendada ettevõtja tootlikkust ja parandada nende konkurentsivõimet. Ometi võivad tööandjad ja töötajad mitmetel põhjustel investeerida koolitusse liiga vähe. Töötajad võivad piirata oma investeeringuid koolitusse, kui nad on riskikartlikud, neil on rahalised raskused või neil on keeruline tulevast tööandjat teavitada omandatud teadmiste tasemest. |
| --- | --- |

5.

Oskustöölised aitavad suurendada ettevõtja tootlikkust ja parandada nende konkurentsivõimet. Ometi võivad tööandjad ja töötajad mitmetel põhjustel investeerida koolitusse liiga vähe. Töötajad võivad piirata oma investeeringuid koolitusse, kui nad on riskikartlikud, neil on rahalised raskused või neil on keeruline tulevast tööandjat teavitada omandatud teadmiste tasemest.

| 6. | Ettevõtjad võivad loobuda oma tööjõu koolitamisest tasemel, mis oleks optimaalne ühiskonna kui terviku seisukohast. Selle põhjuseks on koolituse positiivse välismõjuga seotud turutõrge ja probleemid koolitusest kasusaamisega, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada. Ettevõtjad võivad koolitusse investeerida vähem, kui neile teeb muret asjaolu, et koolitatud töötajad võivad loobuda ettevõtja juures töötamisest enne, kui ettevõtja on oma investeeringu tagasi teeninud. Ettevõtjad ei pruugi tahta oma töötajatele pakkuda piisavat koolitust, välja arvatud juhul, kui koolitus tasub end kiiresti ära või on üsna spetsiifiline, vastates asjaomase ettevõtja vajadustele, või kui lepingutingimuste abil on võimalik ära hoida koolitatud töötaja lahkumist ettevõtja juurest enne koolituskulu amortiseerumist või enne seda, kui koolituskulud on osaliselt või täielikult tagasi makstud. |
| --- | --- |

6.

Ettevõtjad võivad loobuda oma tööjõu koolitamisest tasemel, mis oleks optimaalne ühiskonna kui terviku seisukohast. Selle põhjuseks on koolituse positiivse välismõjuga seotud turutõrge ja probleemid koolitusest kasusaamisega, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada. Ettevõtjad võivad koolitusse investeerida vähem, kui neile teeb muret asjaolu, et koolitatud töötajad võivad loobuda ettevõtja juures töötamisest enne, kui ettevõtja on oma investeeringu tagasi teeninud. Ettevõtjad ei pruugi tahta oma töötajatele pakkuda piisavat koolitust, välja arvatud juhul, kui koolitus tasub end kiiresti ära või on üsna spetsiifiline, vastates asjaomase ettevõtja vajadustele, või kui lepingutingimuste abil on võimalik ära hoida koolitatud töötaja lahkumist ettevõtja juurest enne koolituskulu amortiseerumist või enne seda, kui koolituskulud on osaliselt või täielikult tagasi makstud.

| 7. | Liiga vähe võidakse investeerida koolitusse isegi juhul, kui ettevõte saab kogu oma investeeringu küll tagasi teenida, kuid tema isiklik kasu on ühiskonna kui terviku kasust väiksem. Koolituse selline positiivne välismõju võib tekkida eelkõige juhul, kui koolitusega parandatakse ülekantavaid oskusi ehk siis oskusi, mida saab kasutada ka teiste ettevõtjate juures töötades. Seevastu erikoolitus suurendab tööviljakusest saadavat tulu ainult ühe konkreetse ettevõtja jaoks ja ettevõtjad võivad sellest hõlpsasti kasu saada (2). Seega on erikoolituse positiivne välismõju üldkoolituse omast väiksem. |
| --- | --- |

7.

Liiga vähe võidakse investeerida koolitusse isegi juhul, kui ettevõte saab kogu oma investeeringu küll tagasi teenida, kuid tema isiklik kasu on ühiskonna kui terviku kasust väiksem. Koolituse selline positiivne välismõju võib tekkida eelkõige juhul, kui koolitusega parandatakse ülekantavaid oskusi ehk siis oskusi, mida saab kasutada ka teiste ettevõtjate juures töötades. Seevastu erikoolitus suurendab tööviljakusest saadavat tulu ainult ühe konkreetse ettevõtja jaoks ja ettevõtjad võivad sellest hõlpsasti kasu saada (2). Seega on erikoolituse positiivne välismõju üldkoolituse omast väiksem.

| 8. | Kui ettevõtjad kannavad ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate (3) koolitamisel suuri kulusid ja sellisest koolitusest saadav kasu ei ole kindel, võivad nad soovida pakkuda sellistele töötajate rühmadele teistest vähem koolitust. Siiski võib eeldada, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate koolitamine avaldab ühiskonnale kui tervikule tavaliselt positiivset välismõju (4). |
| --- | --- |

8.

Kui ettevõtjad kannavad ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate (3) koolitamisel suuri kulusid ja sellisest koolitusest saadav kasu ei ole kindel, võivad nad soovida pakkuda sellistele töötajate rühmadele teistest vähem koolitust. Siiski võib eeldada, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate koolitamine avaldab ühiskonnale kui tervikule tavaliselt positiivset välismõju (4).

| 9. | Liikmesriigid peaksid tõestama turutõrget, mis õigustab abi andmist. Oma analüüsis võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmisi aspekte:






  1) | koolituse laad – kas tegemist on erikoolituse või üldkoolitusega määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 38 tähenduses; koolitusprojekt võib sisaldada nii üld- kui ka erikoolituse elemente; üldkoolitusel on suurem positiivne välismõju; |
| --- | --- | --- |

9.

Liikmesriigid peaksid tõestama turutõrget, mis õigustab abi andmist. Oma analüüsis võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmisi aspekte:

1)

koolituse laad – kas tegemist on erikoolituse või üldkoolitusega määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 38 tähenduses; koolitusprojekt võib sisaldada nii üld- kui ka erikoolituse elemente; üldkoolitusel on suurem positiivne välismõju;

| 2) | koolitusel omandatud oskuste ülekantavus; mida ülekantavamad on oskused, seda suurem on positiivse välismõju tõenäosus. Loetakse, et koolitusel omandatakse ülekantavaid oskusi näiteks siis, kui:






  a) | koolitust korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtjad või kui erinevate ettevõtjate töötajad võivad sellel osaleda; |
| --- | --- | --- |

2)

koolitusel omandatud oskuste ülekantavus; mida ülekantavamad on oskused, seda suurem on positiivse välismõju tõenäosus. Loetakse, et koolitusel omandatakse ülekantavaid oskusi näiteks siis, kui:

a)

koolitust korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtjad või kui erinevate ettevõtjate töötajad võivad sellel osaleda;

| b) | koolitus on sertifitseeritud, koolitusel osalejad saavad tunnustatud diplomi või koolituse on kinnitanud ametiasutused või muud asutused; |
| --- | --- |

b)

koolitus on sertifitseeritud, koolitusel osalejad saavad tunnustatud diplomi või koolituse on kinnitanud ametiasutused või muud asutused;

| c) | koolitus on suunatud töötajate rühmale, kelle voolavus ettevõtja juures ja asjaomases sektoris on suur; |
| --- | --- |

c)

koolitus on suunatud töötajate rühmale, kelle voolavus ettevõtja juures ja asjaomases sektoris on suur;

| d) | koolitus võib töötajale olla kasulik ka väljaspool praegust ametikohta (tulevasel ametikohal mõnes muu ettevõtja juures töötades, ühiskondlikus elus, heaolu seisukohalt jne); |
| --- | --- |

d)

koolitus võib töötajale olla kasulik ka väljaspool praegust ametikohta (tulevasel ametikohal mõnes muu ettevõtja juures töötades, ühiskondlikus elus, heaolu seisukohalt jne);

| 3) | koolitusel osalejad: ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate kaasamine võib suurendada koolituse positiivset välismõju. |
| --- | --- |

3)

koolitusel osalejad: ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate kaasamine võib suurendada koolituse positiivset välismõju.

2.2.   Riigiabi kui asjakohane poliitikavahend

| 10. | Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend, millega on võimalik koolitust edendada. Suuremat osa koolitusest pakutakse haridussüsteemi kaudu (näiteks ülikoolides, koolides ja kutseõppes, mida pakuvad või rahastavad riigi ametiasutused). Töötajad saavad ka ise end koolitada kas oma tööandja abiga või ilma selleta. |
| --- | --- |

10.

Riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend, millega on võimalik koolitust edendada. Suuremat osa koolitusest pakutakse haridussüsteemi kaudu (näiteks ülikoolides, koolides ja kutseõppes, mida pakuvad või rahastavad riigi ametiasutused). Töötajad saavad ka ise end koolitada kas oma tööandja abiga või ilma selleta.

| 11. | Kui liikmesriik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Komisjon võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille liikmesriik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud. |
| --- | --- |

11.

Kui liikmesriik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Komisjon võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille liikmesriik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud.

2.3.   Abi ergutav mõju ja vajalikkus

| 12. | Koolituseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et ta pakub rohkem ja/või paremat koolitust võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Kui kavandatud koolitustegevuse maht ei suurene või kvaliteet ei parane, ei ole abil ergutavat mõju. |
| --- | --- |

12.

Koolituseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et ta pakub rohkem ja/või paremat koolitust võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Kui kavandatud koolitustegevuse maht ei suurene või kvaliteet ei parane, ei ole abil ergutavat mõju.

| 13. | Ergutav mõju määratakse kindlaks võrdlusolukorra analüüsi põhjal, milles võrreldakse kavandatava koolituse taset koos abiga ja ilma abita. Enamik tööandjaid peab oma tööjõu koolitamist vajalikuks, et tagada oma ettevõtte ladus toimimine. Ei saa eeldada, et koolituseks, eelkõige erikoolituseks antav riigiabi on alati õigustatud. |
| --- | --- |

13.

Ergutav mõju määratakse kindlaks võrdlusolukorra analüüsi põhjal, milles võrreldakse kavandatava koolituse taset koos abiga ja ilma abita. Enamik tööandjaid peab oma tööjõu koolitamist vajalikuks, et tagada oma ettevõtte ladus toimimine. Ei saa eeldada, et koolituseks, eelkõige erikoolituseks antav riigiabi on alati õigustatud.

| 14. | Liikmesriigid peavad komisjonile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne koolitusprojekti käivitamist olema asjaomasele liikmesriigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab liikmesriik tõestama, et riigiabi tulemusel suureneb koolitusprojekti maht või ulatus, paraneb selle kvaliteet või suureneb sihtrühma kuuluvate osalejate arv võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Abi andmise tulemusel koolitusmahu suurenemist saab tõendada näiteks koolitustundide, kursuste või osalejate arvu kasvu abil, konkreetsele ettevõttele keskendunud koolituse muutumisega üldkoolituseks või ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate osalemise suurenemisega. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peavad komisjonile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne koolitusprojekti käivitamist olema asjaomasele liikmesriigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab liikmesriik tõestama, et riigiabi tulemusel suureneb koolitusprojekti maht või ulatus, paraneb selle kvaliteet või suureneb sihtrühma kuuluvate osalejate arv võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Abi andmise tulemusel koolitusmahu suurenemist saab tõendada näiteks koolitustundide, kursuste või osalejate arvu kasvu abil, konkreetsele ettevõttele keskendunud koolituse muutumisega üldkoolituseks või ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate osalemise suurenemisega.

| 15. | Oma analüüsis võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | sisedokumendid koolituskulude ja -eelarvete, koolitusel osalejate, koolituse sisu ja ajakava kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita); |
| --- | --- | --- |

15.

Oma analüüsis võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

sisedokumendid koolituskulude ja -eelarvete, koolitusel osalejate, koolituse sisu ja ajakava kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita);

| b) | tööandja seadusjärgne kohustus pakkuda teatavat liiki koolitust (nt julgeolekukoolitust): sellise kohustuse olemasolu korral komisjon üldjuhul järeldab, et ergutav mõju puudub; |
| --- | --- |

b)

tööandja seadusjärgne kohustus pakkuda teatavat liiki koolitust (nt julgeolekukoolitust): sellise kohustuse olemasolu korral komisjon üldjuhul järeldab, et ergutav mõju puudub;

| c) | esitatud projekti usaldusväärsus, nt viidates varasemate aastate koolituseelarvetele ja neid võrreldes; |
| --- | --- |

c)

esitatud projekti usaldusväärsus, nt viidates varasemate aastate koolituseelarvetele ja neid võrreldes;

| d) | abisaaja koolituskava ja majandustegevuse seos: mida tugevam on seos, seda ebatõenäolisem on ergutav mõju. Näiteks konkreetses sektoris uue tehnoloogia kasutuselevõtust tuleneval koolitusel ei ole tõenäoliselt ergutavat mõju, sest ettevõtetel ei ole muud võimalust kui koolitada oma tööjõudu seoses uue kasutuselevõetava tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

d)

abisaaja koolituskava ja majandustegevuse seos: mida tugevam on seos, seda ebatõenäolisem on ergutav mõju. Näiteks konkreetses sektoris uue tehnoloogia kasutuselevõtust tuleneval koolitusel ei ole tõenäoliselt ergutavat mõju, sest ettevõtetel ei ole muud võimalust kui koolitada oma tööjõudu seoses uue kasutuselevõetava tehnoloogiaga.

2.4.   Abi proportsionaalsus

| 16. | Liikmesriik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.
  Abikõlblikke kulusid tuleb arvutada kooskõlas määruse (EÜ) nr 800/2008 artikliga 39 ja need peavad piirduma sellisest koolitustegevusest tulenevate kuludega, mida ei oleks ilma abi andmiseta korraldatud.
  Liikmesriik peab tõendama, et abisumma ei ületa alapunktis 1 määratletud abikõlblike kulude seda osa, mis ei too ettevõtjale kasu (5). Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklis 39 sätestatud osatähtsust ja seda kohaldatakse abikõlblike kulude suhtes (6). |
| --- | --- |

16.

Liikmesriik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

Abikõlblikke kulusid tuleb arvutada kooskõlas määruse (EÜ) nr 800/2008 artikliga 39 ja need peavad piirduma sellisest koolitustegevusest tulenevate kuludega, mida ei oleks ilma abi andmiseta korraldatud.

Liikmesriik peab tõendama, et abisumma ei ületa alapunktis 1 määratletud abikõlblike kulude seda osa, mis ei too ettevõtjale kasu (5). Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklis 39 sätestatud osatähtsust ja seda kohaldatakse abikõlblike kulude suhtes (6).

3.   ABI NEGATIIVNE MÕJU

| 17. | Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiivne mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik (7). Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada pakutava koolituse mahtu, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellistel juhtudel analüüsib komisjon põhjalikult konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (8). |
| --- | --- |

17.

Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiivne mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik (7). Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada pakutava koolituse mahtu, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellistel juhtudel analüüsib komisjon põhjalikult konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (8).

| 18. | Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:






  a) | selektiivsus; |
| --- | --- | --- |

18.

Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:

a)

selektiivsus;

| b) | abi suurus; |
| --- | --- |

b)

abi suurus;

| c) | abi korduvus ja kestus; |
| --- | --- |

c)

abi korduvus ja kestus;

| d) | abi mõju ettevõtja kuludele. |
| --- | --- |

d)

abi mõju ettevõtja kuludele.

| 19. | Näiteks toetatav koolituskava, mille abil üldiselt julgustatakse liikmesriigi ettevõtjaid korraldama senisest rohkem koolitusi avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse ühele ettevõtjale, et võimaldada tal oma koolitusmahtu suurendada. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb (9). Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja koolituskulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. |
| --- | --- |

19.

Näiteks toetatav koolituskava, mille abil üldiselt julgustatakse liikmesriigi ettevõtjaid korraldama senisest rohkem koolitusi avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse ühele ettevõtjale, et võimaldada tal oma koolitusmahtu suurendada. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb (9). Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja koolituskulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa.

| 20. | Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmist:






  a) | turu struktuuri ning |
| --- | --- | --- |

20.

Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab komisjon muuhulgas arvesse järgmist:

a)

turu struktuuri ning

| b) | sektori või majandusharu eripärasid. |
| --- | --- |

b)

sektori või majandusharu eripärasid.

| 21. | Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtete suuruse (10), toodete diferentseerituse tähtsuse (11) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (12). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (13) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma. |
| --- | --- |

21.

Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtete suuruse (10), toodete diferentseerituse tähtsuse (11) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (12). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (13) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma.

| 22. | Sektori eripärasid uurides analüüsib komisjon muuhulgas koolitatud tööjõu olulisust ettevõtja jaoks, ületootlikkuse olemasolu, seda, kas majandusharu turud kasvavad, on väljakujunenud või hääbuvad, ning konkurentide koolituse rahastamisstrateegiaid (riigiabi, töötajad, tööandjad). Näiteks koolitusabi andmine hääbuvas majandusharus võib suurendada konkurentsimoonutuse riski, sest see võimaldab ebatõhusatel ettevõtetel tegevust jätkata. |
| --- | --- |

22.

Sektori eripärasid uurides analüüsib komisjon muuhulgas koolitatud tööjõu olulisust ettevõtja jaoks, ületootlikkuse olemasolu, seda, kas majandusharu turud kasvavad, on väljakujunenud või hääbuvad, ning konkurentide koolituse rahastamisstrateegiaid (riigiabi, töötajad, tööandjad). Näiteks koolitusabi andmine hääbuvas majandusharus võib suurendada konkurentsimoonutuse riski, sest see võimaldab ebatõhusatel ettevõtetel tegevust jätkata.

| 23. | Koolitusabi võib teatavatel juhtudel põhjustada konkurentsimoonutusi seoses turule sisenemise ja turult lahkumisega mõjutades kaubavooge ja tõrjudes välja koolitusse tehtavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

23.

Koolitusabi võib teatavatel juhtudel põhjustada konkurentsimoonutusi seoses turule sisenemise ja turult lahkumisega mõjutades kaubavooge ja tõrjudes välja koolitusse tehtavaid investeeringuid.

Turule sisenemine ja turult lahkumine

| 24. | Konkurentsiga turul müüvad ettevõtjad tooteid, mis toovad tulu. Kulusid muutes muudab riigiabi ka kasumlikkust ning mõjutab seega ettevõtja otsust pakkuda teatavat toodet või seda mitte pakkuda. Näiteks riigiabi, mis vähendaks jooksvaid tootmiskulusid, nagu töötajate koolituskulu, muudaks turulesisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaks muidu kehvade kaubanduslike väljavaadetega ettevõtetel turule siseneda või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu tõhusamaid konkurente. |
| --- | --- |

24.

Konkurentsiga turul müüvad ettevõtjad tooteid, mis toovad tulu. Kulusid muutes muudab riigiabi ka kasumlikkust ning mõjutab seega ettevõtja otsust pakkuda teatavat toodet või seda mitte pakkuda. Näiteks riigiabi, mis vähendaks jooksvaid tootmiskulusid, nagu töötajate koolituskulu, muudaks turulesisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaks muidu kehvade kaubanduslike väljavaadetega ettevõtetel turule siseneda või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu tõhusamaid konkurente.

| 25. | Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtete otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Koolitusele antav riigiabi võib vähendada kahjumit ja aidata tootel püsida turul kauem, mis võib tähendada, et selle asemel sunnitakse turult lahkuma teiste, tõhusamate ja abi mitte saanud ettevõtete tooted. |
| --- | --- |

25.

Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtete otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Koolitusele antav riigiabi võib vähendada kahjumit ja aidata tootel püsida turul kauem, mis võib tähendada, et selle asemel sunnitakse turult lahkuma teiste, tõhusamate ja abi mitte saanud ettevõtete tooted.

Mõju kaubavoogudele

| 26. | Koolitusele antav riigiabi võib kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu teistest soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubandusvoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse. |
| --- | --- |

26.

Koolitusele antav riigiabi võib kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu teistest soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubandusvoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse.

Koolitusse tehtavate investeeringute väljatõrjumine

| 27. | Selleks et püsida turul ja maksimeerida kasumit, on ettevõtetel stiimul investeerida töötajate koolitusse. Summa, mida iga ettevõte on valmis koolitusse investeerima, sõltub muu hulgas ka konkurentide investeeringute mahust. Riigilt toetust saavad ettevõtjad võivad oma investeeringuid vähendada. Samuti on võimalik, et kui abi ajendab abisaajaid senisest enam investeerima, võivad konkurendid sellele reageerida oma koolituskulu vähendamisega. Kui sama eesmärgi saavutamiseks kulutavad abisaajad või nende konkurendid abi andmise korral vähem kui ilma abita, tõrjub abi andmine nende enda investeeringud töötajate koolitusse välja. |
| --- | --- |

27.

Selleks et püsida turul ja maksimeerida kasumit, on ettevõtetel stiimul investeerida töötajate koolitusse. Summa, mida iga ettevõte on valmis koolitusse investeerima, sõltub muu hulgas ka konkurentide investeeringute mahust. Riigilt toetust saavad ettevõtjad võivad oma investeeringuid vähendada. Samuti on võimalik, et kui abi ajendab abisaajaid senisest enam investeerima, võivad konkurendid sellele reageerida oma koolituskulu vähendamisega. Kui sama eesmärgi saavutamiseks kulutavad abisaajad või nende konkurendid abi andmise korral vähem kui ilma abita, tõrjub abi andmine nende enda investeeringud töötajate koolitusse välja.

4.   KAALUMINE JA OTSUS

| 28. | Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga konkreetset juhtumit hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab komisjon neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab komisjon hindamisel kvalitatiivset teavet. |
| --- | --- |

28.

Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga konkreetset juhtumit hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab komisjon neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab komisjon hindamisel kvalitatiivset teavet.

| 29. | Komisjon võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on vajalik, hästi suunatud ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada oma koolitustegevust, ning kui ühiskond saab pakutavast lisakoolitusest rohkem kasu kui ettevõte. |
| --- | --- |

29.

Komisjon võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on vajalik, hästi suunatud ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada oma koolitustegevust, ning kui ühiskond saab pakutavast lisakoolitusest rohkem kasu kui ettevõte.

---

(1)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3. Suurettevõttele antava alla kahe miljoni euro künnist jääva erakorralise koolitusabi puhul kohaldab komisjon käesolevas teatises kokkuvõtlikult esitatud põhimõtteid mutatis mutandis.

(2)  Ettevõtted võivad ka üldkoolituse välismõjust kasu saada konkreetsete lepingutingimuste abil, millega nõutakse, et koolitatud töötaja peab pärast koolitust jääma ettevõttesse tööle teatud kindlaks ajavahemikuks.

(3)  Puudega ja ebasoodsas olukorras olevad töötajad on määratletud määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklis 2.

(4)  Näiteks noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitamine on nende eeldatavalt või tegelikult madalama tööviljakuse tõttu ühiskonna jaoks suurema väärtusega kui ettevõtte jaoks.

(5)  See on võrdne koolitusega seonduvate lisakulude selle osaga, mida ettevõte ei saa katta oma töötajate koolitusel omandatud oskustest saadava otsese kasuga.

(6)  Vt ka senist kohtupraktikat, näiteks C 35/2007, Koolitusabi ettevõtjale Volvo Cars Gent, Komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsus 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks (ELT L 346, 23.12.2008, lk 1) ja komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/612/EÜ seoses riigiabiga C 14/06, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile (ELT L 243, 18.9.2007, lk 71).

(7)  Kui tööturg toimiks ideaalselt, võiksid töötajad tänu koolitusel omandatud parematele oskustele alati saada ka kõrgemat palka ning kanda koolituse positiivset välismõju.

(8)  Abi võib mõjutada mitut turgu, sest selle mõju ei pruugi piirduda turgudega, kus abisaaja on tegev, vaid see võib ulatuda ka teistele, nt tooraine turgudele.

(9)  Siiski tuleb märkida, et ühes liikmesriigis kogu sektorile antav koolitusabi võib moonutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(10)  Ettevõtte suurust saab väljendada nii turuosa kui ka käibe ja/või töötajate arvu kaudu.

(11)  Mida madalam on toodete diferentseerituse tase, seda suurem on abi mõju konkurentide kasumile.

(12)  Siiski on oluline märkida, et mõnel turul toimib konkurents hoolimata asjaolust, et seal tegutsevad üksikud ettevõtjad.

(13)  Siiski tuleb märkida, et mõnikord aitab abi andmine ületada turuletuleku tõkkeid ja võimaldab uutel ettevõtjatel turule siseneda.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/6

---

Komisjoni teatis – Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid

2009/C 188/02

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine on ühenduse ja tema liikmesriikide majandus- ja sotsiaalpoliitika keskne eesmärk. Mõnes ühenduse osas on tööpuudus, eelkõige struktuurne tööpuudus, jätkuvalt tõsine probleem ja teatavatel töötajate rühmadel on tööturule sisenemine endiselt raske. Palgatoetuste vormis antav riigiabi, mille puhul palgakulud tähendavad abisaaja poolt seoses töökohtadega tegelikult väljamaksmisele kuuluvat kogusummat, mis hõlmab järgnevat: a) maksustamiseelne brutopalk, b) kohustuslikud maksed (nt sotsiaalkindlustusmaksed) ning c) lapse- ja vanemahoolduskulud, võib ettevõtjatele pakkuda täiendavaid stiimuleid, et tõsta ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. Seega on abi eesmärk soodustada nendesse sihtrühmadesse kuuluvate töötajate töölevõtmist. |
| --- | --- |

1.

Tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine on ühenduse ja tema liikmesriikide majandus- ja sotsiaalpoliitika keskne eesmärk. Mõnes ühenduse osas on tööpuudus, eelkõige struktuurne tööpuudus, jätkuvalt tõsine probleem ja teatavatel töötajate rühmadel on tööturule sisenemine endiselt raske. Palgatoetuste vormis antav riigiabi, mille puhul palgakulud tähendavad abisaaja poolt seoses töökohtadega tegelikult väljamaksmisele kuuluvat kogusummat, mis hõlmab järgnevat: a) maksustamiseelne brutopalk, b) kohustuslikud maksed (nt sotsiaalkindlustusmaksed) ning c) lapse- ja vanemahoolduskulud, võib ettevõtjatele pakkuda täiendavaid stiimuleid, et tõsta ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. Seega on abi eesmärk soodustada nendesse sihtrühmadesse kuuluvate töötajate töölevõtmist.

| 2. | Käesolevas teatises esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab sellise palgatoetuste vormis antava riigiabi hindamise puhul, millest tuleb komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (1) artikli 6 lõike 1 punktide h ja i kohaselt eraldi teatada. Käesolevate juhistega soovitakse tagada komisjoni otsuste põhjuste läbipaistvus ning saavutada ettenähtavus ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas teatises esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab sellise palgatoetuste vormis antava riigiabi hindamise puhul, millest tuleb komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (1) artikli 6 lõike 1 punktide h ja i kohaselt eraldi teatada. Käesolevate juhistega soovitakse tagada komisjoni otsuste põhjuste läbipaistvus ning saavutada ettenähtavus ja õiguskindlus.

| 3. | Käesolevaid juhiseid kohaldatakse määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 2 lõigetes 18, 19 ja 20 määratletud ebasoodsas või eriti ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise palgatoetuste vormis antava riigiabi suhtes. Käesolevaid juhiseid kohaldatakse iga erakorraline abina või abikava alusel antud üksikmeetme suhtes, kui selle toetusekvivalent ületab viis miljonit EUR ettevõtja kohta aastas ebasoodsas ja eriti ebasoodsas olukorras olevate töötajate (edaspidi: ebasoodas olukorras olevate töötajate) tööhõive puhul ja kümme miljonit eurot ettevõtja kohta aastas puudega töötajate tööhõive puhul (2). |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid juhiseid kohaldatakse määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 2 lõigetes 18, 19 ja 20 määratletud ebasoodsas või eriti ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise palgatoetuste vormis antava riigiabi suhtes. Käesolevaid juhiseid kohaldatakse iga erakorraline abina või abikava alusel antud üksikmeetme suhtes, kui selle toetusekvivalent ületab viis miljonit EUR ettevõtja kohta aastas ebasoodsas ja eriti ebasoodsas olukorras olevate töötajate (edaspidi: ebasoodas olukorras olevate töötajate) tööhõive puhul ja kümme miljonit eurot ettevõtja kohta aastas puudega töötajate tööhõive puhul (2).

| 4. | Juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Komisjoni hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalne konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. |
| --- | --- |

4.

Juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Komisjoni hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalne konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist.

2.   ABI POSITIIVNE MÕJU

2.1.   Ühistes huvides oleva võrdsete võimaluste eesmärgi olemasolu

| 5. | Teatavate töötajate rühmade jaoks on töö leidmine eriti keeruline, sest tööandjate arvates on nende tööviljakus madalam või on neil eelarvamused selliste töötajate rühmade suhtes. Selline eeldatav või tegelik madalam tööviljakus võib olla tingitud sellest, et töötajal puudub hiljutine töökogemus (näiteks noored töötajad või pikaajaliselt töötud) või ta on püsiva puudega. Selliste töötajate eeldatava või tegeliku madalama tööviljakuse tõttu tõrjutaks nad tõenäoliselt tööturult välja, kui tööandjatele ei pakutaks hüvitist selliste töötajate tööhõive eest. |
| --- | --- |

5.

Teatavate töötajate rühmade jaoks on töö leidmine eriti keeruline, sest tööandjate arvates on nende tööviljakus madalam või on neil eelarvamused selliste töötajate rühmade suhtes. Selline eeldatav või tegelik madalam tööviljakus võib olla tingitud sellest, et töötajal puudub hiljutine töökogemus (näiteks noored töötajad või pikaajaliselt töötud) või ta on püsiva puudega. Selliste töötajate eeldatava või tegeliku madalama tööviljakuse tõttu tõrjutaks nad tõenäoliselt tööturult välja, kui tööandjatele ei pakutaks hüvitist selliste töötajate tööhõive eest.

| 6. | Ühiskonna seisukohast on vägagi soovitatav, et kõik töötajate rühmad oleksid integreeritud tööturule. See tähendab, et osa riigi tulust võidakse ümber jagada meetmega hõlmatud töötajate rühmadele. Riigiabi võib aidata nii ebasoodsas olukorras olevatel töötajatel kui ka puudega töötajatel tööturule siseneda või seal püsida, kattes selleks lisakulud, mis tekivad selliste töötajate eeldatavalt või tegelikult madalamast tööviljakusest. |
| --- | --- |

6.

Ühiskonna seisukohast on vägagi soovitatav, et kõik töötajate rühmad oleksid integreeritud tööturule. See tähendab, et osa riigi tulust võidakse ümber jagada meetmega hõlmatud töötajate rühmadele. Riigiabi võib aidata nii ebasoodsas olukorras olevatel töötajatel kui ka puudega töötajatel tööturule siseneda või seal püsida, kattes selleks lisakulud, mis tekivad selliste töötajate eeldatavalt või tegelikult madalamast tööviljakusest.

| 7. | Liikmesriigid peaksid tõestama, et abi on suunatud kõnealuse ühiseks huviks oleva eesmärgi saavutamiseks. Oma analüüsis võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | meetmega hõlmatud töötajate arv ja töötajate rühmad; |
| --- | --- | --- |

7.

Liikmesriigid peaksid tõestama, et abi on suunatud kõnealuse ühiseks huviks oleva eesmärgi saavutamiseks. Oma analüüsis võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

meetmega hõlmatud töötajate arv ja töötajate rühmad;

| b) | meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõive määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil ning asjaomases ettevõtjas; |
| --- | --- |

b)

meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõive määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil ning asjaomases ettevõtjas;

| c) | meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööpuuduse määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööpuuduse määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil;

| d) | puudega ja ebasoodsas olukorras olevate töötajate laiemasse kategooriasse kuuluvad eriti tõrjutud alarühmad. |
| --- | --- |

d)

puudega ja ebasoodsas olukorras olevate töötajate laiemasse kategooriasse kuuluvad eriti tõrjutud alarühmad.

2.2.   Riigiabi kui asjakohane poliitikavahend

| 8. | Palgatoetuste vormis antav riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. Liikmesriigid saavad võtta ka üldmeetmeid, näiteks vähendada tööjõu- ja sotsiaalkulude maksustamist, suurendada investeerimist haridusse ja koolitusse, võtta juhendamis- ja nõustamismeetmeid, pakkuda töötutele abi ja koolitust ning täiustada tööõigust. |
| --- | --- |

8.

Palgatoetuste vormis antav riigiabi ei ole ainus liikmesriikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. Liikmesriigid saavad võtta ka üldmeetmeid, näiteks vähendada tööjõu- ja sotsiaalkulude maksustamist, suurendada investeerimist haridusse ja koolitusse, võtta juhendamis- ja nõustamismeetmeid, pakkuda töötutele abi ja koolitust ning täiustada tööõigust.

| 9. | Kui liikmesriik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja on kindlaks tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse seda asjakohaseks vahendiks. Komisjon võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille liikmesriik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud. |
| --- | --- |

9.

Kui liikmesriik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja on kindlaks tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse seda asjakohaseks vahendiks. Komisjon võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille liikmesriik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud.

2.3.   Abi ergutav mõju ja vajalikkus

| 10. | Ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõiveks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et asjaomase ettevõtja juures töötavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb. Uued töölevõetud ebasoodsas olukorras olevad või puudega töötajad peaksid täitma kas ainult uusi või selliseid ametikohti, mis on vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega. Koondamise tõttu vabanenud ametikohti ei tohi täita toetatavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajatega. Seega ei tohi riigiabi kasutada selleks, et asendada toetatavaid töötajaid, kellega seotud toetuste maksmine on lõppenud ning kes on seetõttu töölt vabastatud. |
| --- | --- |

10.

Ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõiveks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et asjaomase ettevõtja juures töötavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb. Uued töölevõetud ebasoodsas olukorras olevad või puudega töötajad peaksid täitma kas ainult uusi või selliseid ametikohti, mis on vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega. Koondamise tõttu vabanenud ametikohti ei tohi täita toetatavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajatega. Seega ei tohi riigiabi kasutada selleks, et asendada toetatavaid töötajaid, kellega seotud toetuste maksmine on lõppenud ning kes on seetõttu töölt vabastatud.

| 11. | Liikmesriigid peaksid komisjonile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmist olema liikmesriigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab liikmesriik tõendama, et palgatoetust makstakse ebasoodsas olukorras oleva või puudega töötaja eest ettevõtjale, kes ei oleks töötajat ilma abita tööle võtnud. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigid peaksid komisjonile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmist olema liikmesriigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab liikmesriik tõendama, et palgatoetust makstakse ebasoodsas olukorras oleva või puudega töötaja eest ettevõtjale, kes ei oleks töötajat ilma abita tööle võtnud.

| 12. | Analüüsis võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | abisaaja sisedokumendid meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivekulude kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita); |
| --- | --- | --- |

12.

Analüüsis võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

abisaaja sisedokumendid meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivekulude kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita);

| b) | olemasolevad või varasemad palgatoetused asjaomasele ettevõtjale: toetustega hõlmatud töötajate rühmad ja selliste töötajate arv; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad või varasemad palgatoetused asjaomasele ettevõtjale: toetustega hõlmatud töötajate rühmad ja selliste töötajate arv;

| c) | meetmega hõlmatud töötajate rühmadega seotud aastakäive. |
| --- | --- |

c)

meetmega hõlmatud töötajate rühmadega seotud aastakäive.

2.4.   Abi proportsionaalsus

| 13. | Liikmesriik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.
  Liikmesriik peaks tõendama, et abisumma ei ületa meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivega kaasnevat täiendavat netokulu võrreldes selliste töötajate tööhõivega kaasnevate kuludega, kes ei ole ebasoodsas olukorras või puudega (3).
  Abi osatähtsus ei tohi ületada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklites 40 (4) ja 41 (5) sätestatud osatähtsust. Abikõlblikke kulusid, mille suhtes kohaldatakse abi osatähtsust, tuleb arvutada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklite 40 (6) ja 41 (7) kohaselt. |
| --- | --- |

13.

Liikmesriik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

Liikmesriik peaks tõendama, et abisumma ei ületa meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivega kaasnevat täiendavat netokulu võrreldes selliste töötajate tööhõivega kaasnevate kuludega, kes ei ole ebasoodsas olukorras või puudega (3).

Abi osatähtsus ei tohi ületada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklites 40 (4) ja 41 (5) sätestatud osatähtsust. Abikõlblikke kulusid, mille suhtes kohaldatakse abi osatähtsust, tuleb arvutada määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklite 40 (6) ja 41 (7) kohaselt.

3.   ABI NEGATIIVNE MÕJU

| 14. | Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiive mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik. Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivet, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellisel juhul analüüsib komisjon konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (8). |
| --- | --- |

14.

Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiive mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik. Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivet, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellisel juhul analüüsib komisjon konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (8).

| 15. | Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:






  a) | selektiivsus; |
| --- | --- | --- |

15.

Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:

a)

selektiivsus;

| b) | abi suurus; |
| --- | --- |

b)

abi suurus;

| c) | abi korduvus ja kestus; |
| --- | --- |

c)

abi korduvus ja kestus;

| d) | abi mõju ettevõtja kuludele. |
| --- | --- |

d)

abi mõju ettevõtja kuludele.

| 16. | Näiteks abikava, mille abil julgustatakse paljusid ettevõtjaid võtma tööle senisest rohkem ebasoodsas olukorras olevaid ja puudega töötajaid, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse erakorraliselt ühele ettevõtjale, et võimaldada tal suurendada oma teatavate töötajate rühmade tööhõivet. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb. Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja tööjõukulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. |
| --- | --- |

16.

Näiteks abikava, mille abil julgustatakse paljusid ettevõtjaid võtma tööle senisest rohkem ebasoodsas olukorras olevaid ja puudega töötajaid, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse erakorraliselt ühele ettevõtjale, et võimaldada tal suurendada oma teatavate töötajate rühmade tööhõivet. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb. Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja tööjõukulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa.

| 17. | Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmist:






  a) | turu struktuur; |
| --- | --- | --- |

17.

Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmist:

a)

turu struktuur;

| b) | sektori või majandusharu eripärad; |
| --- | --- |

b)

sektori või majandusharu eripärad;

| c) | olukord riiklikul või piirkondlikul tööturul. |
| --- | --- |

c)

olukord riiklikul või piirkondlikul tööturul.

| 18. | Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse (9), toodete diferentseerituse taseme (10) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents. (11) Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (12) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma, näiteks lükkama uue toote või tehnoloogia loomise edasi, loobuma sellest või koguni lahkuma turult. |
| --- | --- |

18.

Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse (9), toodete diferentseerituse taseme (10) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents. (11) Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (12) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma, näiteks lükkama uue toote või tehnoloogia loomise edasi, loobuma sellest või koguni lahkuma turult.

| 19. | Komisjon analüüsib ka sektori eripärasid, nagu ületootlikkust ning seda, kas majandusharu turud kasvavad, on väljakujunenud või hääbuvad (13). Näiteks majandusharu ületootlikkus või väljakujunenud turud võivad suurendada riski, et abi põhjustab ebatõhususe ja tõrjub tootmise välja ettevõtjatest, kus ei ole toetatavaid töötajaid. |
| --- | --- |

19.

Komisjon analüüsib ka sektori eripärasid, nagu ületootlikkust ning seda, kas majandusharu turud kasvavad, on väljakujunenud või hääbuvad (13). Näiteks majandusharu ületootlikkus või väljakujunenud turud võivad suurendada riski, et abi põhjustab ebatõhususe ja tõrjub tootmise välja ettevõtjatest, kus ei ole toetatavaid töötajaid.

| 20. | Lõpuks asetatakse meede tööturul valitseva olukorra konteksti, st vaadeldakse tööpuuduse ja tööhõive määra, palgatasemeid ja tööõigust. |
| --- | --- |

20.

Lõpuks asetatakse meede tööturul valitseva olukorra konteksti, st vaadeldakse tööpuuduse ja tööhõive määra, palgatasemeid ja tööõigust.

| 21. | Palgatoetused võivad teatavatel juhtudel põhjustada punktides 22–27 vaadeldud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

21.

Palgatoetused võivad teatavatel juhtudel põhjustada punktides 22–27 vaadeldud konkurentsimoonutusi.

Asendamine ja väljatõrjumine

| 22. | Asendamine on seotud olukorraga, kus muude rühmade töökohad lihtsalt asendatakse teatavatele töötajate rühmadele antud töökohtadega. Palgatoetus, mis on suunatud konkreetsele töötajate alamrühmale, jagab tööjõu toetatavateks töötajateks ja toetuseta töötajateks ning võib põhjustada ettevõtja juures töötavate toetuseta töötajate asendamise toetatavate töötajatega. Selle põhjuseks on toetatavate ja toetuseta töötajate suhtelise palgakulu muutus (14). |
| --- | --- |

22.

Asendamine on seotud olukorraga, kus muude rühmade töökohad lihtsalt asendatakse teatavatele töötajate rühmadele antud töökohtadega. Palgatoetus, mis on suunatud konkreetsele töötajate alamrühmale, jagab tööjõu toetatavateks töötajateks ja toetuseta töötajateks ning võib põhjustada ettevõtja juures töötavate toetuseta töötajate asendamise toetatavate töötajatega. Selle põhjuseks on toetatavate ja toetuseta töötajate suhtelise palgakulu muutus (14).

| 23. | Kuna nii toetatavate kui ka toetuseta töötajatega ettevõtjad konkureerivad samadel kauba- ja teenuseturgudel, võivad palgatoetused aidata kaasa töökohtade võimalikule vähenemisele mujal majanduses. Selline olukord tekib juhul, kui toetatavate töötajatega ettevõtja suurendab toodangut, kuid tõrjub tootmise välja ettevõtjast, kus ei ole toetatavaid töötajaid, ning selle tulemusel vähendab abi andmine toetuseta tööhõivet. |
| --- | --- |

23.

Kuna nii toetatavate kui ka toetuseta töötajatega ettevõtjad konkureerivad samadel kauba- ja teenuseturgudel, võivad palgatoetused aidata kaasa töökohtade võimalikule vähenemisele mujal majanduses. Selline olukord tekib juhul, kui toetatavate töötajatega ettevõtja suurendab toodangut, kuid tõrjub tootmise välja ettevõtjast, kus ei ole toetatavaid töötajaid, ning selle tulemusel vähendab abi andmine toetuseta tööhõivet.

Turule sisenemine ja turult lahkumine

| 24. | Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et abi avaldaks positiivset mõju tööhõivele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Näiteks palgatoetused, mis vähendaksid jooksvaid tootmiskulusid, muudaksid turule sisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaksid ettevõtjatel, kellel on muidu halvad majanduslikud väljavaated, siseneda turule või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu endast tõhusamaid konkurente. |
| --- | --- |

24.

Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et abi avaldaks positiivset mõju tööhõivele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Näiteks palgatoetused, mis vähendaksid jooksvaid tootmiskulusid, muudaksid turule sisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaksid ettevõtjatel, kellel on muidu halvad majanduslikud väljavaated, siseneda turule või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu endast tõhusamaid konkurente.

| 25. | Riigiabi kättesaadavus mõjutab ka ettevõtja otsust lahkuda turult, kus nad juba tegutsevad. Palgatoetused võivad vähendada kahjumit ja aidata ettevõtjal püsida turul kauem, mis võib tähendada, et tema asemel sunnitakse turult lahkuma teisi, tõhusamaid ettevõtjaid, kes ei saa abi. |
| --- | --- |

25.

Riigiabi kättesaadavus mõjutab ka ettevõtja otsust lahkuda turult, kus nad juba tegutsevad. Palgatoetused võivad vähendada kahjumit ja aidata ettevõtjal püsida turul kauem, mis võib tähendada, et tema asemel sunnitakse turult lahkuma teisi, tõhusamaid ettevõtjaid, kes ei saa abi.

Investeerimisstiimulid

| 26. | Turgudel, kus antakse palgatoetusi, pärsitakse konkurentsi ning ettevõtjad võivad seega vähendada oma investeeringuid ja lõpetada püüded muutuda senisest tõhusamaks ja innovatiivsemaks. Võib juhtuda, et abisaaja viivitab uue, vähem tööjõumahuka tehnoloogia kasutuselevõtuga, sest tööjõu- ja tehnoloogiamahukate tootmismeetodite suhtelised kulud on muutunud. Samuti võivad konkureerivate toodete või sidustoodete tootjad oma investeeringuid vähendada või need edasi lükata. Selle tulemusena investeeringute üldine tase asjaomases majandusharus väheneb. |
| --- | --- |

26.

Turgudel, kus antakse palgatoetusi, pärsitakse konkurentsi ning ettevõtjad võivad seega vähendada oma investeeringuid ja lõpetada püüded muutuda senisest tõhusamaks ja innovatiivsemaks. Võib juhtuda, et abisaaja viivitab uue, vähem tööjõumahuka tehnoloogia kasutuselevõtuga, sest tööjõu- ja tehnoloogiamahukate tootmismeetodite suhtelised kulud on muutunud. Samuti võivad konkureerivate toodete või sidustoodete tootjad oma investeeringuid vähendada või need edasi lükata. Selle tulemusena investeeringute üldine tase asjaomases majandusharus väheneb.

Mõju kaubavoogudele

| 27. | Palgatoetused, mida kohaldatakse konkreetses piirkonnas, võivad kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubavoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse. |
| --- | --- |

27.

Palgatoetused, mida kohaldatakse konkreetses piirkonnas, võivad kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubavoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse.

4.   KAALUMINE JA OTSUS

| 28. | Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga üksikmeedet hinnatakse eraldi. Selleks et kaaluda positiivset ja negatiivset mõju, mõõdab komisjon neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab komisjon hindamisel kvalitatiivset teavet. |
| --- | --- |

28.

Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga üksikmeedet hinnatakse eraldi. Selleks et kaaluda positiivset ja negatiivset mõju, mõõdab komisjon neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab komisjon hindamisel kvalitatiivset teavet.

| 29. | Komisjon võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks vajalik ja hästi suunatud ning piirdub täiendavate netokuludega, mis on vajalikud meetmega hõlmatud töötajate rühmade madalama tööviljakuse hüvitamiseks. |
| --- | --- |

29.

Komisjon võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks vajalik ja hästi suunatud ning piirdub täiendavate netokuludega, mis on vajalikud meetmega hõlmatud töötajate rühmade madalama tööviljakuse hüvitamiseks.

---

(1)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

(2)  Üksikmeetmeid, mida kohaldatakse puudega töötajate tööhõivest tulenevate lisakulude ja selliste sotsiaalselt aktiivsete ettevõtjate täiendavate kulude hüvitamise suhtes, kelle toetusekvivalent ületab kümme miljonit eurot ettevõtja kohta aastas, hinnatakse nende eripära tõttu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel. Ebasoodsas olukorras olevate töötajate tööhõiveks antava alla 5 miljoni EUR suuruse erakorralise abi ja puudega töötajate tööhõiveks suurettevõtjatele antava alla 10 miljoni EUR suuruse erakorralise abi puhul kohaldab komisjon teatises esitatud põhimõtteid mutatis mutandis, kuid vähem üksikasjalikult.

(3)  Täiendava netokulu puhul võetakse arvesse ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate sihtrühmade tööhõivele vastavaid kulusid (mis tulenevad näiteks madalamast tööviljakusest) ja kasu, mida abisaaja sellisest tööhõivest saab (nt ettevõtja maine paranemine).

(4)  Abi osatähtsus ebasoodsas olukorras olevate töötajate puhul ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest.

(5)  Abi osatähtsus puudega töötajate puhul ei tohi ületada 75 % abikõlblikest kuludest.

(6)  Ebasoodsas olukorras olevate töötajate tööhõive puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 12 kuu jooksul alates töölevõtmisest. Eriti ebasoodsas olukorras oleva töötaja puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 24 kuu jooksul alates töölevõtmisest.

(7)  Puudega töötajate tööhõive puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel puudega töötaja töötab.

(8)  Abi võib mõjutada mitut turgu, sest selle mõju ei pruugi piirduda turgudega, kus abisaaja on tegev, vaid see võib ulatuda ka teistele, nt tooraine turgudele.

(9)  Ettevõtja suurust saab väljendada nii turuosa kui ka käibe ja/või töötajate arvu kaudu.

(10)  Mida madalam on toodete diferentseerituse tase, seda suurem on abi mõju konkurentide kasumile.

(11)  Siiski on oluline märkida, et mõnel turul toimib konkurents hoolimata asjaolust, et seal tegutseb vähe ettevõtjaid.

(12)  Siiski tuleb märkida, et mõnikord aitab abi andmine ületada turuletuleku tõkkeid ja võimaldab uutel ettevõtjatel turule siseneda.

(13)  Kasvavate turgude olemasolu korral on abi mõju konkurentidele tavaliselt väiksem.

(14)  Selline asendamine sõltub tööjõunõudluse elastsusest nii toetatavate kui ka toetuseta töötajate järele.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/11

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 188/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 456/08 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Alle regio’s |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat) |
| Õiguslik alus | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)
  De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4). |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi, keskkonnakaitseks antav abi |
| Abi vorm | Otsetoetus, riigilaenud ja riigi puudujäägi tagatised |
| Eelarve | 750 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuus aastat pärast komisjoni heakskiitu |
| Majandusharud | Transport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Minister van Verkeer en Waterstaat |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.5.2009

Riikliku abi viitenumber

N 456/08

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Alle regio’s

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

Õiguslik alus

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4).

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi, keskkonnakaitseks antav abi

Abi vorm

Otsetoetus, riigilaenud ja riigi puudujäägi tagatised

Eelarve

750 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuus aastat pärast komisjoni heakskiitu

Majandusharud

Transport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Minister van Verkeer en Waterstaat

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/12

---

Euro vahetuskurss (1)

10. august 2009

2009/C 188/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4202 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4450 |
| GBP | Inglise nael | 0,85355 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2129 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5345 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6940 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,678 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 269,31 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7006 |
| PLN | Poola zlott | 4,1154 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2095 |
| TRY | Türgi liir | 2,0929 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6895 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5361 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0070 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0985 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0468 |
| KRW | Korea won | 1 742,67 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4031 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7062 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3269 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 103,40 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9771 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,729 |
| RUB | Vene rubla | 45,0035 |
| THB | Tai baht | 48,322 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5813 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3135 |
| INR | India ruupia | 67,9000 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4202

JPY

Jaapani jeen

138,01

DKK

Taani kroon

7,4450

GBP

Inglise nael

0,85355

SEK

Rootsi kroon

10,2129

CHF

Šveitsi frank

1,5345

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6940

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,678

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

269,31

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7006

PLN

Poola zlott

4,1154

RON

Rumeenia leu

4,2095

TRY

Türgi liir

2,0929

AUD

Austraalia dollar

1,6895

CAD

Kanada dollar

1,5361

HKD

Hong Kongi dollar

11,0070

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0985

SGD

Singapuri dollar

2,0468

KRW

Korea won

1 742,67

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4031

CNY

Hiina jüaan

9,7062

HRK

Horvaatia kuna

7,3269

IDR

Indoneesia ruupia

14 103,40

MYR

Malaisia ringit

4,9771

PHP

Filipiini peeso

67,729

RUB

Vene rubla

45,0035

THB

Tai baht

48,322

BRL

Brasiilia reaal

2,5813

MXN

Mehhiko peeso

18,3135

INR

India ruupia

67,9000

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/13

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 7. märtsi 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused (2)

Raportöör: Itaalia

2009/C 188/05

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga otsuse eelnõu adressaatide ja nende suhtes kohaldatavate trahvidega. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga otsuse eelnõu adressaatide ja nende suhtes kohaldatavate trahvidega.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga nii trahvide põhisumma kui ka nende määramist käsitleva põhjenduse osas. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga nii trahvide põhisumma kui ka nende määramist käsitleva põhjenduse osas.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga kergendavate ja raskendavate asjaolude kohaldamata jätmise kohta. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga kergendavate ja raskendavate asjaolude kohaldamata jätmise kohta.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamise osas. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamise osas.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamises vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamises vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et puudub trahvide määramise suuniste punkti 35 kohane alus trahvide summa vähendamiseks, mida taotlesid viis ettevõtjat. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et puudub trahvide määramise suuniste punkti 35 kohane alus trahvide summa vähendamiseks, mida taotlesid viis ettevõtjat.

| 7. | Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoni ettepanekuga nii ühele ettevõtjale määratud trahvide vähendamises kui ka vähendamise summas, seoses ettevõtja maksevõimetuse ja muude ettevõtja konkreetset olukorda käsitlevate erioludega. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoni ettepanekuga nii ühele ettevõtjale määratud trahvide vähendamises kui ka vähendamise summas, seoses ettevõtja maksevõimetuse ja muude ettevõtja konkreetset olukorda käsitlevate erioludega. Vähemus jääb erapooletuks.

| 8. | Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta. Vähemus jääb erapooletuks.

| 9. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/14

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

2009/C 188/06

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid:

SISSEJUHATUS

2003. aasta augusti lõpus otsustas komisjon, et viib 2003. aasta septembris läbi kontrolli ettevõtjate Allied Arthur Pierre, Interdean, Transworld ja Ziegler ruumides Belgias. Pärast kontrollide läbiviimist taotles ettevõtja Allied Arthur Pierre komisjoni 2002. aasta teatise (mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul) alusel kaitset võimalike trahvide eest või nende vähendamist. Kuna komisjon oli juba läbi viinud sihipärase kontrolli ja saanud tõendeid kartelli olemasolu kohta, ei olnud trahvidest vabastamine enam võimalik. [*] (1) alusel kavatses komisjon vähendada ettevõtja Allied Arthur Pierre trahve 30–50 % võrra.

Komisjon saatis 2005. aasta veebruaris, septembris ja oktoobris ning 2007. aasta juulis ja oktoobris nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 kohased teabenõuded nii asjaomastele ettevõtjatele kui ka konkurentidele ja Belgia kolimisettevõtjate kutseliitudele.

Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et otsuse eelnõu adressaadid olid osalenud Belgia rahvusvaheliste kolimisteenuste kartellis, mis hõlmas hindade fikseerimist, klientide jagamist ja pakkumiste esitamisega manipuleerimist, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 82 ja EMP lepingu artikliga 53. Kartelli kestus oli 19 aastat, vähemalt 1984. aastast kuni 2003. aastani.

Vastuväited ja neile vastamise aeg

Vastuväited saadeti 19. oktoobril 2006. aastal 32-le adressaadile: Allied Arthur Pierre NV; North American International Holding Corporation; North American Van Lines Inc.; Sirva Inc.; Exel International Holdings (Belgium) NV; Exel International Holdings (Netherlands I) BV; Exel International Holdings (Netherlands II) BV; Exel International Holdings Limited; Exel Investments Limited; Realcause Limited; Amcrisp Limited; Interdean AG; Interdean Group Limited; Interdean Holding BV; Interdean International Limited; Interdean NV; Interdean SA; Iriben Limited; Rondspant BV; Team Relocations NV; Team Relocations Limited; Trans Euro Limited; Amertranseuro International Holdings Limited; [*]; Mozer Moving International SPRL; Gosselin World Wide Moving NV; Stichting Administratiekantoor Portielje; Compas International Movers NV; Transworld International NV; Putters International NV; Verhuizingen Coppens NV; ja Ziegler SA.

Adressaadid said vastuväited kätte 2006. aasta 20. ja 23. oktoobri vahel. Vastuväidetele vastamise tähtaeg oli kaks kuud. Põhjendatud taotluste korral anti tähtajapikendust: ettevõtjale Coppens kuni 15. jaanuarini 2007, ettevõtjale Gosselin kuni 22. jaanuarini 2007, ja ettevõtjatele Stichting ning Interdean kuni 22. jaanuarini 2007. Kõik pooled vastasid õigeaegselt.

Juurdepääs toimikule

Juurdepääs toimikule tagati DVD abil, mis saadeti taotluse korral kõikidele pooltele. Juurdepääsu muudele toimiku dokumentidele võimaldati komisjoni tööruumides ja 28 ettevõtjat kasutasid võimalust neid läbi vaadata. Ükski osapool, peale ettevõtja Ziegler ei esitanud ärakuulamise eest vastutavale ametnikule kaebusi seoses juurdepääsuga toimikule. Ziegler esitas ärakuulamise eest vastutavale ametnikule kirjaliku taotluse juurdepääsu saamiseks vastustele, mille ülejäänud pooled vastuväidetele esitasid. Ärakuulamise eest vastutav ametnik keeldus juurdepääsu andmisest, põhjendades, et teave, mis on saabunud peale vastuväidetest teatamist ei ole osa uurimistoimikust ja seega ei ole ka kättesaadav. Pooltel on õigus juurdepääsule ülejäänud poolte vastustele ainult siis, kui vastuväidetes sisalduv teave on süüdistav ja komisjoni lõppotsus sõltub sellest või kui kõnealune teave on süüd tõestav (2).

Suuline ärakuulamine

Suuline ärakuulamine toimus 22. märtsil 2007. Kõik pooled või nende esindajad osalesid ärakuulamisel, välja arvatud kontserni Excel ettevõtjad (ettevõtja Allied Arthur Pierre emaettevõtjad), [*], Mozer , Putters, Gosselin ja Stichting.

Asjaolusid käsitlev kiri

Pärast suulist ärakuulamist, [*] tõendid [*]. Komisjon leidis, et kõnealused lisatõendid toetavad vastuväidetes esitatud argumente. Asjaolusid käsitlev kiri saadeti 23. augustil 2007 kõikidele pooltele, see käsitles tõendite laadi ja selgitas komisjoni kavatsusi tõendite (koos tõendite lisalehekülgi sisaldava CD-ROMiga) kasutamise kohta otsuse eelnõus. Asjaolusid käsitlevale kirjale vastamiseks anti pooltele aega kaks nädalat.

Uued tõendid ei toonud kaasa ei täiendavaid ega uusi väiteid poolte suhtes, vaid ainult kinnitasid ja toetasid komisjoni uurimistoimikus olevaid tõendid.

OTSUSE EELNÕU

[*] Otsuse eelnõus märgitud kahe ettevõtja rikkumiste kestus on vastuväidetega võrreldes lühem.

Komisjonile esitatud otsuse eelnõu sisaldab ainult neid vastuväiteid, mille kohta osalistele anti võimalus väljendada oma seisukohta.

Järeldan, et poolte õigusest ärakuulamisele on käesoleva juhtumi puhul kinni peetud.

Brüssel, 25. veebruar 2008

Karen WILLIAMS

---

(1)  Teatavad konfidentsiaalsed andmed on käesolevast dokumendist kustutatud; need on tähistatud nurksulgude ja tärniga.

1

(2)  Esimese astme kohtu 27. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas nr T-43/02, Jungbunzlauer.

2

Jungbunzlauer

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/16

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

11. märts 2008,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/38.543 – Rahvusvahelised kolimisteenused)

(Ainult inglis-, prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 188/07

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 11. märtsil 2008 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlust. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 30 kohaselt avaldab komisjon allpool osaliste nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid. |
| --- | --- |

1.

11. märtsil 2008 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlust. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 30 kohaselt avaldab komisjon allpool osaliste nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid.

II.   JUHTUMI KIRJELDUS

1.   Menetlus

| 2. | Käesoleva juhtumi ex officio uurimist alustati kontrollidega, mis toimusid Belgias 16. ja 17. septembril 2003 ettevõtjate Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Transworld International NV ruumes ning 16.–18. septembril 2003 ettevõtja Ziegler SA ruumes. Leiti mitu kirjalikku kokkulepet, mis käsitlesid hindade kindlaksmääramist, ja arvukalt muid dokumente, mis tõendasid hindade kindlaksmääramist kaudses vormis kas komisjonitasudena, mahhinatsioonidena pakkumismenetlustes või klientide jagamisena. Tõendid viitasid sellele, et kartellis osalesid kokku üheksa ettevõtjat. Kartell hõlmas ajavahemikku 1984. aasta oktoobrist kuni 90-ndate aastate alguseni ja 1997. aasta aprillist 2003. aasta septembrini. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva juhtumi ex officio uurimist alustati kontrollidega, mis toimusid Belgias 16. ja 17. septembril 2003 ettevõtjate Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Transworld International NV ruumes ning 16.–18. septembril 2003 ettevõtja Ziegler SA ruumes. Leiti mitu kirjalikku kokkulepet, mis käsitlesid hindade kindlaksmääramist, ja arvukalt muid dokumente, mis tõendasid hindade kindlaksmääramist kaudses vormis kas komisjonitasudena, mahhinatsioonidena pakkumismenetlustes või klientide jagamisena. Tõendid viitasid sellele, et kartellis osalesid kokku üheksa ettevõtjat. Kartell hõlmas ajavahemikku 1984. aasta oktoobrist kuni 90-ndate aastate alguseni ja 1997. aasta aprillist 2003. aasta septembrini.

| 3. | Vastuväited võeti vastu 18. oktoobril 2006 ja need edastati 32 adressaadile vahemikus 20.–23. oktoober 2006. |
| --- | --- |

3.

Vastuväited võeti vastu 18. oktoobril 2006 ja need edastati 32 adressaadile vahemikus 20.–23. oktoober 2006.

| 4. | Ärakuulamine toimus 22. märtsil 2007. |
| --- | --- |

4.

Ärakuulamine toimus 22. märtsil 2007.

| 5. | 23. augustil 2007 saadeti rikkumise asjaolusid käsitlev kiri kõikidele osalistele. Selles täpsustati, et komisjon kavatseb nimetatud tõendeid kasutada ettevõtjate Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Ziegler SA vastu. |
| --- | --- |

5.

23. augustil 2007 saadeti rikkumise asjaolusid käsitlev kiri kõikidele osalistele. Selles täpsustati, et komisjon kavatseb nimetatud tõendeid kasutada ettevõtjate Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV ja Ziegler SA vastu.

| 6. | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 18. veebruaril 2008 ja 7. märtsil 2008. |
| --- | --- |

6.

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 18. veebruaril 2008 ja 7. märtsil 2008.

2.   Rikkumise kokkuvõtlik kirjeldus

| 7. | Kartell tegutses rahvusvaheliste kolimisteenuste valdkonnas Belgias. Kolimisteenuseid osutati nii füüsilistele isikutele, s.t eraisikutele või äriühingu või avalik-õigusliku asutuse töötajatele, kui ka ettevõtjatele ja avalik-õiguslikele asutustele. Rahvusvahelist kolimisteenust pakuti Belgiast muusse riiki ja vastupidi. Teenuse eristatavaks tunnuseks oli asjaolu, et Belgia oli kas lähte- või sihtpunkt. |
| --- | --- |

7.

Kartell tegutses rahvusvaheliste kolimisteenuste valdkonnas Belgias. Kolimisteenuseid osutati nii füüsilistele isikutele, s.t eraisikutele või äriühingu või avalik-õigusliku asutuse töötajatele, kui ka ettevõtjatele ja avalik-õiguslikele asutustele. Rahvusvahelist kolimisteenust pakuti Belgiast muusse riiki ja vastupidi. Teenuse eristatavaks tunnuseks oli asjaolu, et Belgia oli kas lähte- või sihtpunkt.

| 8. | Otsuses jõutakse järeldusele, et 10 ettevõtjat, Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV ja Ziegler SA, sõlmisid Belgias rahvusvaheliste kolimisteenuste osutamiseks kartellikokkuleppe, mis seisnes nende omavahelises hinna kokkuleppimises ja turu jagamises ajavahemikul 4. oktoober 1984–10. september 2003. Ettevõtjad leppisid kokku hindades, jagasid omavahel kolimislepingud, esitades selleks pakkumismenetlustega seotud mahhinatsioonide käigus fiktiivseid pakkumisi, ja kasutasid rahalist hüvitamise süsteemi ehk komisjonitasusid. Komisjonitasud olid juba varjatud kujul sisse arvestatud klientidelt küsitavasse lõpphinda. Eri ettevõtjad osalesid kartellis erineva perioodi jooksul, mis võis ulatuda 3 kuust rohkem kui 18 aastani. |
| --- | --- |

8.

Otsuses jõutakse järeldusele, et 10 ettevõtjat, Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV ja Ziegler SA, sõlmisid Belgias rahvusvaheliste kolimisteenuste osutamiseks kartellikokkuleppe, mis seisnes nende omavahelises hinna kokkuleppimises ja turu jagamises ajavahemikul 4. oktoober 1984–10. september 2003. Ettevõtjad leppisid kokku hindades, jagasid omavahel kolimislepingud, esitades selleks pakkumismenetlustega seotud mahhinatsioonide käigus fiktiivseid pakkumisi, ja kasutasid rahalist hüvitamise süsteemi ehk komisjonitasusid. Komisjonitasud olid juba varjatud kujul sisse arvestatud klientidelt küsitavasse lõpphinda. Eri ettevõtjad osalesid kartellis erineva perioodi jooksul, mis võis ulatuda 3 kuust rohkem kui 18 aastani.

3.   Adressaadid

| 9. | Otsus on adresseeritud punktis 21 loetletud 31 juriidilisele isikule, kes kuuluvad 10 kartellis osalenud ettevõtja hulka, kas siis seetõttu, et nad osalesid ise kartellis või et nad on vastutavad selles osalemise eest. |
| --- | --- |

9.

Otsus on adresseeritud punktis 21 loetletud 31 juriidilisele isikule, kes kuuluvad 10 kartellis osalenud ettevõtja hulka, kas siis seetõttu, et nad osalesid ise kartellis või et nad on vastutavad selles osalemise eest.

| 10. | Emaettevõtjate pidamine vastutavaks kartellis osalenud tütarettevõtjate eest põhineb hinnangul, et tegemist on ühe ja sama ettevõtjaga asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 tähenduses. Igale emaettevõtjale kuulub otse või kaudselt 100 % (või ligi 100 %) oma tütarettevõtjate kapitalist. Sellest johtuvalt võib oletada, et emaettevõtjatel oli määrav roll oma tütarettevõtjate turunduspoliitikas. Otsuses jõutakse järeldusele, et ükski emaettevõtja ei ole seda eeldust ümber lükanud. |
| --- | --- |

10.

Emaettevõtjate pidamine vastutavaks kartellis osalenud tütarettevõtjate eest põhineb hinnangul, et tegemist on ühe ja sama ettevõtjaga asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 tähenduses. Igale emaettevõtjale kuulub otse või kaudselt 100 % (või ligi 100 %) oma tütarettevõtjate kapitalist. Sellest johtuvalt võib oletada, et emaettevõtjatel oli määrav roll oma tütarettevõtjate turunduspoliitikas. Otsuses jõutakse järeldusele, et ükski emaettevõtja ei ole seda eeldust ümber lükanud.

4.   Parandusmeetmed

| 11. | Trahvi põhisumma määratakse kindlaks järgmiselt: leitakse vastav osakaal iga ettevõtja poolt asjaomasel geograafilisel turul osutatud asjaomase teenuse müügisummast rikkumise viimasel täisaastal („muutuv summa”), arvestades rikkumise raskusastet. Muutuv summa korrutatakse aastate arvuga, mil ettevõtja osales rikkumises, ning sellele lisatakse täiendav summa („ühinemistasu”), mis arvutatakse välja samuti osakaaluna müügiväärtusest. Trahvisumma peab mõjuma hoiatavalt, et ettevõtjad ei osaleks hindade määramise, turu jagamise või tootmise piiramise horisontaalkokkulepetes. (2) |
| --- | --- |

11.

Trahvi põhisumma määratakse kindlaks järgmiselt: leitakse vastav osakaal iga ettevõtja poolt asjaomasel geograafilisel turul osutatud asjaomase teenuse müügisummast rikkumise viimasel täisaastal („muutuv summa”), arvestades rikkumise raskusastet. Muutuv summa korrutatakse aastate arvuga, mil ettevõtja osales rikkumises, ning sellele lisatakse täiendav summa („ühinemistasu”), mis arvutatakse välja samuti osakaaluna müügiväärtusest. Trahvisumma peab mõjuma hoiatavalt, et ettevõtjad ei osaleks hindade määramise, turu jagamise või tootmise piiramise horisontaalkokkulepetes. (2)

| 12. | Käesoleva juhtumi puhul võeti nimetatud osakaalude kindlaksmääramiseks arvesse tegureid, mis olid seotud rikkumise laadiga (hindade kindlaksmääramine, turu jagamine ja mahhinatsioonid pakkumismenetlustes). Käesoleva juhtumi kohta tehtud otsuses on muutuva summa osa 17 % ja ühinemistasu osa 17 %. |
| --- | --- |

12.

Käesoleva juhtumi puhul võeti nimetatud osakaalude kindlaksmääramiseks arvesse tegureid, mis olid seotud rikkumise laadiga (hindade kindlaksmääramine, turu jagamine ja mahhinatsioonid pakkumismenetlustes). Käesoleva juhtumi kohta tehtud otsuses on muutuva summa osa 17 % ja ühinemistasu osa 17 %.

| 13. | Muutuvat summat korrutatakse iga ettevõtja puhul sõltuvalt aastate arvust, mil ta rikkumises osales. Käesoleva juhtumi puhul kõigub see 0,5-st 19-ni. |
| --- | --- |

13.

Muutuvat summat korrutatakse iga ettevõtja puhul sõltuvalt aastate arvust, mil ta rikkumises osales. Käesoleva juhtumi puhul kõigub see 0,5-st 19-ni.

| 14. | Käesoleva juhtumi puhul ei pea arvestama ühegi raskendava asjaoluga. |
| --- | --- |

14.

Käesoleva juhtumi puhul ei pea arvestama ühegi raskendava asjaoluga.

| 15. | Teatavad osalised palusid võtta arvesse mitmeid kergendavaid asjaolusid, nagu piiratud osalemine rikkumises, tõhus koostöö komisjoniga küsimustes, mis jäid välja leebema kohtlemise teatise kohaldamisalast, ja väide, nagu oleks avalik sektor konkurentsivastast tegevust lubanud või seda õhutanud. Otsuses lükatakse kõik need väited tagasi. |
| --- | --- |

15.

Teatavad osalised palusid võtta arvesse mitmeid kergendavaid asjaolusid, nagu piiratud osalemine rikkumises, tõhus koostöö komisjoniga küsimustes, mis jäid välja leebema kohtlemise teatise kohaldamisalast, ja väide, nagu oleks avalik sektor konkurentsivastast tegevust lubanud või seda õhutanud. Otsuses lükatakse kõik need väited tagasi.

| 16. | Teatavate ettevõtjate puhul on trahvisumma piirmääraks 10 % ettevõtja eelmise majandusaasta kogukäibest (vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõige 2). |
| --- | --- |

16.

Teatavate ettevõtjate puhul on trahvisumma piirmääraks 10 % ettevõtja eelmise majandusaasta kogukäibest (vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõige 2).

| 17. | Otsuses vähendatakse ettevõtja Allied Arthur Pierre NV trahvisummat 50 %. Vähendamise aluseks on ettevõtja edastatud tõendite oluline lisaväärtus. |
| --- | --- |

17.

Otsuses vähendatakse ettevõtja Allied Arthur Pierre NV trahvisummat 50 %. Vähendamise aluseks on ettevõtja edastatud tõendite oluline lisaväärtus.

| 18. | Otsuses sedastatakse, et 2002. aasta leebema kohtlemise teatise punkti 23 viimase lõigu kohaselt ei määrata ettevõtjale Allied Arthur Pierre NV trahvi 1997. aasta aprilli eelse perioodi eest. |
| --- | --- |

18.

Otsuses sedastatakse, et 2002. aasta leebema kohtlemise teatise punkti 23 viimase lõigu kohaselt ei määrata ettevõtjale Allied Arthur Pierre NV trahvi 1997. aasta aprilli eelse perioodi eest.

| 19. | Viis ettevõtjat taotlesid trahvisumma vähendamist, tuues ettekäändeks maksevõimetuse suuniste punkti 35 tähenduses. Otsuses jõuti järeldusele, et need taotlused tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

19.

Viis ettevõtjat taotlesid trahvisumma vähendamist, tuues ettekäändeks maksevõimetuse suuniste punkti 35 tähenduses. Otsuses jõuti järeldusele, et need taotlused tuleb tagasi lükata.

| 20. | Komisjon võtab käesolevas otsuses arvesse erakorralisi asjaolusid, mis on seotud ettevõtja Interdean NV ja tema emaettevõtjate konkreetse olukorraga. Sellest johtuvalt vähendatakse otsuses ettevõtjale Interdean NV ettenähtud trahvisummat 70 %. |
| --- | --- |

20.

Komisjon võtab käesolevas otsuses arvesse erakorralisi asjaolusid, mis on seotud ettevõtja Interdean NV ja tema emaettevõtjate konkreetse olukorraga. Sellest johtuvalt vähendatakse otsuses ettevõtjale Interdean NV ettenähtud trahvisummat 70 %.

III.   OTSUS

| 21. | Otsus on adresseeritud 31 juriidilisele isikule, kes kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 rikkunud 10 ettevõtja hulka, olles leppinud otse või kaudselt kokku rahvusvaheliste kolimisteenuste hindades Belgias, jaganud omavahel osa sellest turust ja kasutanud mahhinatsioone pakkumismenetlustes ajavahemikel, mis on esitatud allpool:






  a) | Allied Arthur Pierre NV: 4. oktoober 1984–9. september 2003; millest solidaarselt ettevõtjatega Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV: 9. november 1992–18. november 1999; solidaarselt ettevõtjatega Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation: 19. november 1999–9. september 2003; |
| --- | --- | --- |

21.

Otsus on adresseeritud 31 juriidilisele isikule, kes kuuluvad asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 rikkunud 10 ettevõtja hulka, olles leppinud otse või kaudselt kokku rahvusvaheliste kolimisteenuste hindades Belgias, jaganud omavahel osa sellest turust ja kasutanud mahhinatsioone pakkumismenetlustes ajavahemikel, mis on esitatud allpool:

a)

Allied Arthur Pierre NV: 4. oktoober 1984–9. september 2003; millest solidaarselt ettevõtjatega Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV: 9. november 1992–18. november 1999; solidaarselt ettevõtjatega Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation: 19. november 1999–9. september 2003;

| b) | Compas International Movers NV: 26. jaanuar 1996–8. juuli 2003; |
| --- | --- |

b)

Compas International Movers NV: 26. jaanuar 1996–8. juuli 2003;

| c) | Gosselin Group NV: 31. jaanuar 1992–18. september 2002; solidaarselt ettevõtjaga Stichting Administratiekantoor Portielje: 1. jaanuar 2002–18. september 2002; |
| --- | --- |

c)

Gosselin Group NV: 31. jaanuar 1992–18. september 2002; solidaarselt ettevõtjaga Stichting Administratiekantoor Portielje: 1. jaanuar 2002–18. september 2002;

| d) | Interdean NV: 4. oktoober 1984–10. september 2003; solidaarselt ettevõtjaga Interdean Holding BV: 2. november 1987–23. juuni 1999; solidaarselt ettevõtjatega Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA ja Interdean AG: 24. juuni 1999–10. september 2003; |
| --- | --- |

d)

Interdean NV: 4. oktoober 1984–10. september 2003; solidaarselt ettevõtjaga Interdean Holding BV: 2. november 1987–23. juuni 1999; solidaarselt ettevõtjatega Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA ja Interdean AG: 24. juuni 1999–10. september 2003;

| e) | Mozer Moving International SPRL: 31. märts 2003–4. juuli 2003; |
| --- | --- |

e)

Mozer Moving International SPRL: 31. märts 2003–4. juuli 2003;

| f) | Putters International NV: 14. veebruar 1997–4. august 2003; |
| --- | --- |

f)

Putters International NV: 14. veebruar 1997–4. august 2003;

| g) | Team Relocations NV: 20. jaanuar 1997–10. september 2003; solidaarselt ettevõtjatega Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited: 20. jaanuar 1997–7. september 2003; solidaarselt ettevõtjatega Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited: 8. september 2000–10. september 2003; |
| --- | --- |

g)

Team Relocations NV: 20. jaanuar 1997–10. september 2003; solidaarselt ettevõtjatega Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited: 20. jaanuar 1997–7. september 2003; solidaarselt ettevõtjatega Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited: 8. september 2000–10. september 2003;

| h) | Transworld International NV: 4. oktoober 1984–31. detsember 2002; |
| --- | --- |

h)

Transworld International NV: 4. oktoober 1984–31. detsember 2002;

| i) | Verhuizingen Coppens NV: 13. oktoober 1992–29. juuli 2003; |
| --- | --- |

i)

Verhuizingen Coppens NV: 13. oktoober 1992–29. juuli 2003;

| j) | Ziegler SA: 4. oktoober 1984–8. september 2003. |
| --- | --- |

j)

Ziegler SA: 4. oktoober 1984–8. september 2003.

| 22. | Punktis 21 osutatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:






  a) | 2 600 000 EUR ettevõtjale Allied Arthur Pierre NV, millest
  ettevõtjad Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation vastutavad solidaarselt 2 095 000 EUR eest. |
| --- | --- | --- |

22.

Punktis 21 osutatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:

a)

2 600 000 EUR ettevõtjale Allied Arthur Pierre NV, millest

ettevõtjad Sirva Inc., North American Van Lines Inc. ja North American International Holding Corporation vastutavad solidaarselt 2 095 000 EUR eest.

| b) | 1 300 000 EUR solidaarselt ettevõtjatele Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV, kusjuures
  ettevõtja Allied Arthur Pierre NV vastutab selle summa eest solidaarselt. |
| --- | --- |

b)

1 300 000 EUR solidaarselt ettevõtjatele Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV, kusjuures

ettevõtja Allied Arthur Pierre NV vastutab selle summa eest solidaarselt.

| c) | 7 600 000 EUR solidaarselt ettevõtjatele Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV. |
| --- | --- |

c)

7 600 000 EUR solidaarselt ettevõtjatele Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV ja Exel International Holdings (Belgium) NV.

| d) | 134 000 EUR ettevõtjale Compas International Movers NV. |
| --- | --- |

d)

134 000 EUR ettevõtjale Compas International Movers NV.

| e) | 4 500 000 EUR ettevõtjale Gosselin Group NV, millest
  ettevõtja Stichting Administratiekantoor Portielje vastutab solidaarselt 370 000 EUR eest. |
| --- | --- |

e)

4 500 000 EUR ettevõtjale Gosselin Group NV, millest

ettevõtja Stichting Administratiekantoor Portielje vastutab solidaarselt 370 000 EUR eest.

| f) | 3 185 000 EUR ettevõtjale Interdean NV, kusjuures
  ettevõtja Interdean Holding BV vastutab solidaarselt 3 185 000 EUR eest ning
  ettevõtjad Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA et Interdean AG vastutavad solidaarselt 3 000 000 EUR eest. |
| --- | --- |

f)

3 185 000 EUR ettevõtjale Interdean NV, kusjuures

ettevõtja Interdean Holding BV vastutab solidaarselt 3 185 000 EUR eest ning

ettevõtjad Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA et Interdean AG vastutavad solidaarselt 3 000 000 EUR eest.

| g) | 1 500 EUR ettevõtjale Mozer Moving International SPRL. |
| --- | --- |

g)

1 500 EUR ettevõtjale Mozer Moving International SPRL.

| h) | 395 000 EUR ettevõtjale Putters International NV. |
| --- | --- |

h)

395 000 EUR ettevõtjale Putters International NV.

| i) | 3 490 000 EUR ettevõtjale Team Relocations NV, millest
  ettevõtjad Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited vastutavad solidaarselt 3 000 000 EUR eest ning
  ettevõtjad Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited vastutavad solidaarselt 1 300 000 EUR eest. |
| --- | --- |

i)

3 490 000 EUR ettevõtjale Team Relocations NV, millest

ettevõtjad Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited vastutavad solidaarselt 3 000 000 EUR eest ning

ettevõtjad Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited ja Team Relocations Limited vastutavad solidaarselt 1 300 000 EUR eest.

| j) | 246 000 EUR ettevõtjale Transworld International NV. |
| --- | --- |

j)

246 000 EUR ettevõtjale Transworld International NV.

| k) | 104 000 EUR ettevõtjale Verhuizingen Coppens NV. |
| --- | --- |

k)

104 000 EUR ettevõtjale Verhuizingen Coppens NV.

| l) | 9 200 000 EUR ettevõtjale Ziegler SA. |
| --- | --- |

l)

9 200 000 EUR ettevõtjale Ziegler SA.

Punktis 21 loetletud ettevõtjad peavad viivitamata lõpetama nimetatud punktis osutatud rikkumise, kui nad ei ole seda juba teinud. Nad peavad edaspidi hoiduma igasugusest punktis 21 kirjeldatud tegevusest või käitumisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (ELT L 269, 28.9.2006, lk 1).

(2)  Suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (ELT C 210, 1.9.2006, lk 2).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/19

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2009/C 188/08

Abi nr: XA 135/09

Liikmesriik: Hispaania Kuningriik

Piirkond: Comunitat Valenciana

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana

Õiguslik alus: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana y se convocan para el año 2009.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1 400 000 eurot

Abi suurim osatähtsus: 100 % abikõlblikest kuludest.

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil.

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013.

Abi eesmärk: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10 – Looma- ja taimehaiguste ning kahjurite järsu leviku puhul antav abi.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: VKEd, kes on kantud Valencia autonoomse piirkonna sea-, veise-, lamba-, kitse-, jänese-, hobusekasvatus- ja mesindusettevõtjate registrisse.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayuda%20agrupaciones%20de%20defensa%20sanitaria%20ganaderas.pdf

Muu teave: —

Abi nr: XA 138/09

Liikmesriik: Küpros

Piirkond: Küpros

Abikava või üksikabi saava ettevõtja nimi: Πρόγραμμα Επιτήρησης Μεταδοτικής Σπογγώδους Εγκεφαλοπάθειας Βοοειδών.

Õiguslik alus:

| 1) | Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. |
| --- | --- |

1)

Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.

| 2) | Οι περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (εφαρμογή Κανονισμού (ΕΚ) 999/2001) |
| --- | --- |

2)

Οι περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (εφαρμογή Κανονισμού (ΕΚ) 999/2001)

| 3) | Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001);






  „4. (1) | Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-






  (γ) | την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001);

„4. (1)

Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-

(γ)

την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.”

| 4) | Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Δεκεμβρίου 2009 (Επίσημη Εφημερίδα της Κυπριακής Δημοκρατίας με αριθμό 4355 και ημερομηνία 10 Απριλίου 2009 σ. 1540). |
| --- | --- |

4)

Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Δεκεμβρίου 2009 (Επίσημη Εφημερίδα της Κυπριακής Δημοκρατίας με αριθμό 4355 και ημερομηνία 10 Απριλίου 2009 σ. 1540).

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 0,068 miljonit eurot

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: Programmi rakendatakse alles siis, kui Euroopa Komisjon on selle kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1857/2006 avaldanud.

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10). Abikava sisaldab: i) põllumajandustootjatele loomahaiguste leviku ennetamiseks ja tõrjumiseks tehtud kulutuste hüvitamiseks antud abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 1) ja ii) põllumajandustootjatele loomahaiguste leviku tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks antud abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2).

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: NACE kood

A10401 – Piimakarjakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ktiniatrikes Ypiresies |
| --- |
| Ypourgeio Georgias |
| Fysikon Poron kai Perivallontos |
| Tmima Ktiniatrikon |
| Ypiresion Ktiniatreio Athalassas |
| 1417 Λευκωσία/Nicosia |
| ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS |

Ktiniatrikes Ypiresies

Ypourgeio Georgias

Fysikon Poron kai Perivallontos

Tmima Ktiniatrikon

Ypiresion Ktiniatreio Athalassas

1417 Λευκωσία/Nicosia

ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS

Veebileht: http://www.moa.gov.cy/moa/vs/vs.nsf/All/0A919596426A5D59C225758C0043265C/$file/bse%20final.pdf?OpenElement

http://www.publicaid.gov.cy/publicaid/publicaid.nsf/All/92619A79959C4C7BC2257594003762CA/$file/Απόφαση%20Αρ.%20309.pdf

Õiguslik alus: Nimetatud meetme eesmärk on rakendada vastavalt ühenduse õigusaktide (määrus (EÜ) nr 999/2001) sätetele seireprogrammi transmissiivse spongioosse entsefalopaatia avastamiseks veistel.

Loomahaigus on kirjas nii rahvusvahelise episootiaameti (OIE) koostatud loomahaiguste loetelus kui ka nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas (loomahaigused, mida võidakse kaasrahastada). 2009. aastaks ettenähtud kulud veiste transmissiivse spongioosse entsefalopaatia seireprogrammiks on kooskõlas kaasrahastamise kavadega ja nendest on teavitatud Euroopa Komisjoni.

Käesoleva meetme alusel saavad abi Küprose Vabariigi kontrollitavates alades asuvad veisekasvatajad. Haiguse likvideerimise programmi alusel saavad abi need veisekasvatajad, kelle loomadel kahtlustatakse haiguse esinemist või on sellele kinnitust leitud. Haiguse seireprogramm näeb ette konkreetses vanuses veiste, kes on inimtoiduks tapetud, ja kõikides veisefarmides kõikide surnud loomade laboratoorset kontrollimist.

Abi nr: XA 139/09

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Saksimaa

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Operationellen Programm der grenzübergreifenden Zusammenarbeit Sachsen — Polen 2007-2013

Õiguslik alus: Abi antakse vastavalt

rakenduskavadele (CCI-kood: 2007CB163PO018),

ühisele rakendusdokumendile ja

komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001, kasutades kõnealuste dokumentide ajakohastatud versiooni.

Lisaks sellele antakse abi vastavalt nii Saksimaa eelarve eeskirjade § 23 ja 44 (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, lk 154) kui ka Saksimaa rahandusministeeriumi selle kohta avaldatud ja vastavalt ajakohastatud halduseeskirjade kohaselt ning ühises rakendusdokumendis standarditud erineva korra või erikorra alusel.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1,0 miljonit eurot aastas

Abi suurim osatähtsus: 50 %

Rakendamise kuupäev: Pärast komisjoni kokkuvõtliku teabe avaldamist

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Käesoleva abikava erieesmärgid on:

Saksimaa-Poola toetatavas piirkonnas säästva territoriaalse arengu ühisstrateegiate abil piiriüleste majandus- ja keskkonnaalaste tegevuste kavandamine ja rakendamine,

Euroopa kontekstis kõnealuse piirkonna konkurentsivõime jätkusuutlik suurendamine,

toetatavas piirkonnas tõhusa piiriülese koostöö teel arengupotentsiaali kasutamine.

Selleks kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 järgmisi sätteid:

artikkel 5: traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine, eelkõige turistliku infrastruktuuri valdkonnaga seotud meetmed (ühise rakendusdokumendi II osa nr 1.2.1) ning keskkonnkaitse ja -parandamise valdkonnaga seotud meetmed (ühise rakendusdokumendi II osa nr 1.4.1), v.a NATURA 2000 rakendamiseks võetavad meetmed,

artikkel 15: tehnilise abi andmine põllumajandussektoris, eelkõige majandus- ja/või teaduskontaktide tõhustamiseks/toetamiseks võetavad meetmed (ühise rakendusdokumendi II osa, nr 1.1.1) ja keskkonnaalase koostöö edendamiseks võetavad meetmed (ühise rakendusdokumendi II osa nr 1.4.2).

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklite 5 ja 15 sätteid kohaldatakse ka abikõlblike kulude suhtes.

Abi antakse üksnes põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus (ühe- ja mitmeaastaste taimede kasvatus, puukoolide pidamine, loomakasvatus, segapõllumajandus, põllumajandust abistavad tegevusalad ja saagikoristusjärgsed tegevused)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Veebileht: http://www.sn-pl.eu/media/de/2009-03-25_Umsetzungsdokument_SN-PL_korr.pdf

Muu teave:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

üksuse juhataja

Saksimaa keskkonna- ja põllumajandusministeerium

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/22

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Chéroy loa taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 188/09

Äriühing Lundin International, kelle registrijärgne asukoht on aadressil Maclaunay 51210 Montmirail Prantsusmaal, esitas 4. märtsil 2009 taotluse viieaastase tegevusloa ehk niinimetatud Chéroy loa saamiseks, et uurida vedelate ja gaasiliste süsivesinike leiukohti osaliselt Seine-et-Marne’i, Loiret’ ja Yonne’i departemangude territooriumidel asuval umbes 871 ruutkilomeetri suurusel alal.

Kõnealune tegevusluba kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan:

| Punktid | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| --- | --- | --- |
| A | 0,60 gr E | 53,80 gr N |
| B | 0,90 gr E | 53,80 gr N |
| C | 0,90 gr E | 53,40 gr N |
| D | 0,60 gr E | 53,40 gr N |
| E | 0,60 gr E | 53,50 gr N |
| F | 0,50 gr E | 53,50 gr N |
| G | 0,50 gr E | 53,60 gr N |
| H | 0,60 gr E | 53,60 gr N |

Punktid

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

0,60 gr E

53,80 gr N

B

0,90 gr E

53,80 gr N

C

0,90 gr E

53,40 gr N

D

0,60 gr E

53,40 gr N

E

0,60 gr E

53,50 gr N

F

0,50 gr E

53,50 gr N

G

0,50 gr E

53,60 gr N

H

0,60 gr E

53,60 gr N

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad täitma tingimusi, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta ministri määruse nr 2006-648 artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud teatises süsivesinike kaevandamisõiguse saamise kohta Prantsusmaal (avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, 30. detsembri 1994, lk 11) ja kinnitatud ministri määrusega nr 2006-648 kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õiguse kohta. Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil.

Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta vastavalt eespool nimetatud ministri määruse artiklis 6 määratletud kaevandamisloa andmise kriteeriumidele võetakse vastu hiljemalt 25. märtsiks 2011.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 2. juuni 2006. aasta ministri määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Täiendavat teavet saab ökoloogia-, energia-, ruumilise planeerimise ja säästva arengu küsimustega tegeleva ministeeriumi energia- ja kliimaosakonnast, energiatalitusest, varustuskindluse ja uute energiatoodete üksusest, süsivesinike geoloogiliste uuringute büroost (Ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de l’aménagement du territoire – direction générale de l'énergie, sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures) aadressil Arche de La Défense, 92055 La Défense Cedex, (telefon +33 140819537, faks +33 140819529).

Eespool osutatud õigusaktide sätetega saab tutvuda Légifrance’i veebisaidil http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ELT L 164, 30.6.1994 lk 3.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/24

---

Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

2009/C 188/10

Komisjon on saanud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) edaspidi „algmäärus”) artiklile 5 kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit naatriumglükonaati imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju ühenduse tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 30. juunil 2009 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) („kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kes valmistavad põhiosa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse naatriumglükonaadi kogutoodangust.

2.   Toode

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Hiina Rahvavabariigist pärit CUSi (Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu) numbriga 0023277-9 tähistatud kuiv naatriumglükonaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2918 16 00 all. CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Väidetav dumping

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras kaebuse esitaja normaalväärtuse Hiina Rahvavabariigi puhul lõike 5.1 punktis d nimetatud asjakohase turumajandusriigi hinna põhjal. Väide dumpingu kohta põhineb selliselt arvutatud normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote ühendusse müümise korral kasutusel olevate ekspordihindadevõrdlusel.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud esmapilgul usutavad tõendeid, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist on üldjuhul suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Väidetakse, et peale muude tagajärgede on vaatlusaluse importtoote kogused ja hinnad mõjutanud negatiivselt ühenduse tootmisharu turuosa, müüdud koguseid ja hinnataset, mille tulemusena on ühenduse tootmisharu üldine tulemuslikkus ja eriti finantsolukord oluliselt halvenenud.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud ühenduse tootmisharu poolt või selle nimel ning menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning seega algatab komisjon käesolevaga uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

5.1.   
  Dumpingu ja kahju kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusalune toode on dumpingtoode ning kas dumping on tekitanud kahju.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse käesolevaga kõigil eksportijatel/tootjatel või nende esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ja maht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ja maht tonnides;

| — | ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides;

| — | äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega kogu maailmas;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (2) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (2) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportijate/tootjate valimi moodustamisel, võtab ta ühendust ka ekspordiriigi ametiasutustega ja mis tahes teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

Kuna iga äriühing ei saa olla kindel, et ta valitakse valimisse, soovitatakse neil eksportijatel/tootjatel, kes soovivad algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel taotleda individuaalset dumpingumarginaali, tellida küsimustik ja turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotluse vorm käesoleva teate punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ning esitada need vastavalt käesoleva teate punkti 6 alapunkti a alapunkti ii esimeses lõigus ja punkti 6 alapunktis d sätestatud tähtaja jooksul. Siiski juhitakse tähelepanu käesoleva teate punkti 5.1 alapunkti b viimasele lausele.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõikidel importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009; |
| --- | --- |

—

äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009;

| — | töötajate koguarv; |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse impordi ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009; |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse impordi ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust mis tahes teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Lõplike valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud soovi kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ja tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei tehta piisavalt koostööd, võib komisjon järelduste tegemisel tugineda kättesaadavatele faktidele vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu selgitatud käesoleva teate punktis 8, võib kättesaadavatel faktidel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule ja ühenduse tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, teadaolevatele eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

Pidades silmas algmääruse artikli 17 lõike 3 ja artikli 9 lõike 6 kohaldamist, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad Hiina Rahvavabariigi eksportijad/tootjad esitama täidetud küsimustiku käesoleva teate lõike 6 punkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul. Seepärast tuleb neil taotleda küsimustikku punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul. Samas peaksid asjaomased isikud teadma, et kuigi eksportijate/tootjate suhtes kohaldatakse väljavõttelist uuringut, võib komisjon siiski otsustada neile individuaalset dumpingumarginaali mitte arvutada, kui eksportijate/tootjate arv on nii suur, et individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Komisjon peab saama sellise teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kavatsetakse valida Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramisel asjakohaseks turumajandusriigiks Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida kõnealuse valiku sobivust punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

e)   Turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlemine

Nende Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate puhul, kes väidavad, et nad tegutsevad turumajanduslikes tingimustes, st et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ja esitavad selle kohta piisavalt tõendusmaterjali, määratakse normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud taotlusi esitada kavatsevad eksportijad/tootjad peavad seda tegema punkti 6 alapunktis d sätestatud konkreetse tähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormid kõigile Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, kes on valimisse kaasatud või keda on kaebuses nimetatud, kaebuses nimetatud eksportijate/tootjate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Taotluse esitaja võib seda taotlusvormi kasutada ka individuaalse kohtlemise taotlemiseks, st kinnitada, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

5.2.   
  Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui väited dumpingu ja selle tekitatud kahju kohta on põhjendatud, tehakse otsus, kas dumpinguvastaste meetmete võtmine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke ühenduse teadaolevatele tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et igasugust algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktilise tõendusmaterjaliga.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Küsimustiku või muu taotluse vormi taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud peaksid taotlema küsimustikku või muud taotlusevormi niipea kui võimalik, ent hiljemalt 10 päeva pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastamiseks ja mis tahes muu teabe esitamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Kõik eksportijad, keda käesolev menetlus puudutab ja kes soovivad taotleda individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, peavad samuti esitama vastused küsimustikule 40 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

Valimisse kaasatud äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

iii)   Ärakuulamised

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| i) | Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii osutatud teave peab laekuma komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, sest komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

i)

Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii osutatud teave peab laekuma komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, sest komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| ii) | Komisjon peab saama valimi kindlaksmääramise seisukohast olulise muu teabe, millele on osutatud punkti 5 alapunkti 1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

ii)

Komisjon peab saama valimi kindlaksmääramise seisukohast olulise muu teabe, millele on osutatud punkti 5 alapunkti 1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| iii) | Valimisse kuuluvad isikud peavad küsimustiku vastused edastama komisjonile 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati valimisse kuulumisest. |
| --- | --- |

iii)

Valimisse kuuluvad isikud peavad küsimustiku vastused edastama komisjonile 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati valimisse kuulumisest.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimise osalised võivad esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teate punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv. Need märkused peab komisjon saama 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

d)   Eritähtaeg turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise (nagu on nimetatud käesoleva teate punkti 5.1 alapunktis e) ja/või individuaalse kohtlemise taotlused algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel tuleb edastada komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) (4) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud vale või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning algmääruse artikli 18 kohaselt võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid fakte, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste seisukohtade esitamine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(3)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(4)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/29

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 188/11

| 1. | 4. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bertelsmann AG (edaspidi „Bertelsmann”, Saksamaa) ja Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (edaspidi „KKR”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Newco üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bertelsmann AG (edaspidi „Bertelsmann”, Saksamaa) ja Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (edaspidi „KKR”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Newco üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bertelsmann: rahvusvaheline meediaettevõtja, mille tegevusaladeks on televisioon, raamatute ja ajakirjade kirjastamine, meediateenused ning raamatu- ja meediaklubid, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bertelsmann: rahvusvaheline meediaettevõtja, mille tegevusaladeks on televisioon, raamatute ja ajakirjade kirjastamine, meediateenused ning raamatu- ja meediaklubid,

| — | KKR: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

KKR: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse,

| — | Newco: ettevõtja Bertelsmann üksuse BMG Rights Management poolt üle antud ning ettevõtjalt Crosstown Songs America LLC omandatavate salvestatud muusika ning muusikateoste avaldamise õiguste haldamine ja kasutamine. |
| --- | --- |

—

Newco: ettevõtja Bertelsmann üksuse BMG Rights Management poolt üle antud ning ettevõtjalt Crosstown Songs America LLC omandatavate salvestatud muusika ning muusikateoste avaldamise õiguste haldamine ja kasutamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/30

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2009/C 188/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„PECORINO TOSCANO”

EÜ nr: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Kirjeldus:

Lõpptoote omaduste kohta antakse täpsem kirjeldus.

3.2.   Tootmismeetod:

Eelkõige täpsustatakse, et „Pecorino Toscano” valmistamiseks tuleb kasutada lamba täispiima, mis on kas toores või pastöriseerimise eesmärgil termiliselt töödeldud või millesse on lisatud kohapealseid looduslikke või valitud piimhappebaktereid.

Nähakse ette juustu laagerdumiseks nõutava ajavahemiku minimaalne pikkus.

3.3.   Märgistus:

Tarbimiseks ringlusse lubamisel peab „Pecorino Toscano” (KPN) juustukera küljel olema märgistus, mis kantakse pehmele juustule tindiga ja poolkõvale juustule kuumutamise teel. Tükeldatud ja pakendatud juustule kantakse märgistus pakendamise ajal, tingimusel et see toimub päritolupiirkonnas.

Tükeldatud „Pecorino Toscanot” võib pakendada väljaspool päritolupiirkonda, kui selle küljel on meierei või laagerdaja tähis. Selleks peavad pakendajad siiski sõlmima lepingu tunnustatud tootjaühendusega. Logo all asuv tunnuskood võimaldab kindlaks teha tootja/laagerdaja/tükeldaja, kelle on sertifitseerinud „Pecorino Toscano” turuleviimise järelevalvega tegelev kontrolliasutus. Juustukerad või -tükid on varustatud märgisega, mille on heaks kiitnud tunnustatud tootjaühendus ja millele on kirjutatud „Pecorino Toscano D.O.P.” või „Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (laagerdunud juust). Nimetatud sõnad peavad olema märgisel rõhutatud ja nähtavamad kui kogu ülejäänud tekst, olgu see suuruse, tähekuju või asukoha poolest. Samuti peab märgisel vähemalt korra esinema värviline toote logo mõõtmetega vähemalt 15 mm.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PECORINO TOSCANO”

EÜ nr: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel

+39 0646655106

Faks

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P. |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Goffredo Mameli 17 |
| 58100 Grosseto |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P.

Aadress:

Via Goffredo Mameli 17

58100 Grosseto

ITALIA

Tel

+39 0564420038

Faks

+39 0564429504

E-post:

info@pecorinotoscanodop.it

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi:

„Pecorino Toscano”

4.2.   Kirjeldus:

„Pecorino Toscano” on nimetatud tootmispiirkonnast pärinev pehme või poolkõva täispiimast lambajuust, millel on iseloomulik kreemjas tekstuur ning mida võidakse laagerdada lühikest või pikka aega, olenevalt sellest, kas seda kasutatakse laua- või riivjuustuna. Juustukera on silindrikujuline, lame ja külje pealt kergelt kumer. Selle läbimõõt on 15–22 cm, paksus 7–11 cm ja mass 0,75–3,50 kg. Poolkõva juustu puhul on kuivaine rasvasisaldus vähemalt 40 massiprotsenti ja pehme juustu puhul vähemalt 45 massiprotsenti. Koorik on kollane ja võib toonilt erineda, olles kõige tumedam pehme juustu puhul ja sõltudes samuti töötlemisviisist. Pehme juustu sisu on valge, kuid kahvatukollase varjundiga ning poolkõva juustu sisu kahvatukollase varjundiga või kahvatukollane. Sisu on tihe ja poolkõva juustu puhul raskesti lõigatav ning selles võivad ebakorrapäraselt paikneda väikesed augud. Maitse on hõrk, mida toovad esile ka kasutatavad tootmismeetodid. Laagerdumisaeg on pehme juustu puhul vähemalt 20 päeva ja poolkõva juustu puhul vähemalt 4 kuud.

4.3.   Geograafiline piirkond:

„Pecorino Toscano” tootmispiirkond hõlmab tervikuna Toscana maakonda, sellega piirnevaid Allerona ja Castiglione del Lago kommuune, mis kuuluvad Umbria maakonda, ning Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena ja Capodimonte kommuune, mis kuuluvad Lazio maakonda.

4.4.   Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi tuleb jälgida ning dokumenteerida igas etapis kõik sisendid (kasutatud toorained) ja väljundid (valmistatud tooted). Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning kandes loomakasvatajad, kogumiskeskused, tootjad/laagerdajad, meiereid, pakendajad ja tükeldajad kontrolliasutuse hallatavatesse asjaomastesse registritesse, pidades registrit tootmise ja töötlemise kohta ning teatades kontrolliasutusele toodetud kogustest. Samuti tuleb kontrollida toodetud piimakoguseid ja lambaid, kellelt piim on saadud. Peetavate lammaste register peab olema alati ajakohastatud ja sellest peab olema võimalik teha kindlaks kogu karja suurus. Ühtlasi tuleb pidada registrit toodetud/mahalaaditud piimakoguste kohta. Meiereis tuleb võtta arvele piimamahutid, säilitada „Pecorino Toscano” valmistamiseks kõige paremini sobivat piima muust piimast eraldi ning pidada registrit säilitatavate koguste ja nende liikumise kohta. Samuti tuleb pidada registrit „Pecorino Toscano” tootmise kohta. Kontrolliasutus kontrollib kõiki vastavatesse nimekirjadesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid vastavalt tootmise tehnospetsifikaadi ja vastava kontrollkava sätetele.

4.5.   Tootmismeetod:

„Pecorino Toscanot” tohib valmistada üksnes tootmispiirkonnast pärinevast lamba täispiimast. Lammaste põhisööt peab koosnema tootmispiirkonna looduslikelt karjamaadelt saadud haljas- või kuivsöödast, millele võib olla lisatud heina ja tavalist jõusööta. Piima tuleb kalgendada temperatuuril 33–38 °C vasikalaabi abil, et piim kalgenduks 20–25 minuti jooksul. Piima võib kasutada toorelt või töödelda pastöriseerimise eesmärgil termiliselt ning sellesse võib lisada kohapealseid looduslikke või valitud piimhappebaktereid. Juustu valmistamiseks jätkatakse kalgendi purustamist, kuni tekivad klombid, mis pehme juustu puhul on sarapuupähkli ja poolkõva juustu puhul maisitera suurused. Viimasel juhul võib kalgendit ka 10–15 minutit termiliselt töödelda (keeta) temperatuuril 40–42 °C. Vadaku väljanõrutamiseks valatakse kalgend pärast purustamist ja vajaduse korral keetmist selleks ette nähtud vormidesse. Vedelik väljutatakse käsipressi või aurutamise teel. Soolamine toimub 17–19 % soolalahuses (15–17 Baumé kraadi). Soolvees hoidmise aeg sõltub massist ning on pehme juustu puhul vähemalt 8 ja poolkõva juustu puhul vähemalt 12–14 tundi. Soola võib raputada ka otse juustule. Juustu välispinda võidakse töödelda hallitusvastase tootega ning juustu tuleb laagerdada selleks sobivas ruumis, mille temperatuur on 5–12 °C ja õhuniiskuse tase 75–90 %. Laagerdumisaeg on pehme juustu puhul vähemalt 20 päeva ja poolkõva juustu puhul vähemalt 4 kuud.

„Pecorino Toscano” valmistamiseks kasutatav piim peab pärinema punktis 4.3 nimetatud piirkonnast, kus peab toimuma ka tootmine ja laagerdamine.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Kõnealuse juustu päritolu ulatub väga kaugesse aega – arvukad ajaloolised allikad tõendavad selle olemasolu juba etruskidel. Aja jooksul levis juust Maremma aladel, mis asuvad suurelt jaolt Toscana maakonnas. Toote nimes viidati tavapäraselt selle geograafilisele päritolule ehk üldistatult Toscanale (sõnaga „toscano”). Sisuliselt sarnaste omaduste tulemusena kujunes aja jooksul välja nii ühtne tootmisstandard kui ka nimetus, mis tuleneb toote valdavast ajaloolisest ja geograafilisest taustast. Looduslike tegurite puhul väärivad märkimist lambakasvatuseks ette nähtud piirkondade iseärasused, sealhulgas loomade pidamine vabas looduses ja metstaimerohketel looduslikel karjamaadel, mis annavad juustu valmistamiseks kasutatavale piimale iseloomulikud omadused. Inimtegurite puhul tuleb lisaks toote majanduslikule olulisusele, mis on ajalooliselt tõendatud, pöörata tähelepanu ka ühiskondlikule tahule, sest asjaomased karjakasvatusega tegelevad ettevõtjad kasutavad väheviljakaid alasid, mis jääksid vastasel korral sööti, tuues kaasa loodusvarade vaesumise.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Certiprodop S.r.l. |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Roggia Vignola 9 |
| 24047 Treviglio (BG) |
| ITALIA |

Nimi:

Certiprodop S.r.l.

Aadress:

Via Roggia Vignola 9

24047 Treviglio (BG)

ITALIA

Tel

+39 0363301014

Faks

+39 0363301014

E-post:

certiprodop@virgilio.it

4.8.   Märgistus:

Müügiks ettenähtud tooted kannavad päritolunimetusele osutavat märgistust. Tähis asub juustukera küljel ning kantakse pehmele juustule tindiga ja poolkõvale juustule kuumutamise teel. Tükeldatud ja pakendatud juustule kantakse märgistus pakendamise ajal, tingimusel et see toimub päritolupiirkonnas. Tükeldatud „Pecorino Toscanot” võib pakendada väljaspool päritolupiirkonda, kui selle küljel on meierei või laagerdaja tähis. Selleks peavad pakendajad siiski sõlmima lepingu tunnustatud tootjaühendusega. Logo all asuv tunnuskood võimaldab kindlaks teha tootja/laagerdaja/tükeldaja, kelle on sertifitseerinud „Pecorino Toscano” turuleviimise järelevalvega tegelev kontrolliasutus. Juustukerad või -tükid on varustatud märgisega, mille on heaks kiitnud tunnustatud tootjaühendus ja millele on kirjutatud „Pecorino Toscano D.O.P.” või „Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (laagerdunud juust). Nimetatud sõnad peavad olema märgisel rõhutatud ja nähtavamad kui kogu ülejäänud tekst, olgu see suuruse, tähekuju või asukoha poolest. Samuti peab märgisel vähemalt korra esinema värviline toote logo mõõtmetega vähemalt 15 mm.

Juustukeradele või tükeldatud juustupakenditele kantav tähis

Image

Esimene number osutab turuleviiva ettevõtja liigile: 1–3 meierei, 4–6 laagerdaja ja 7–9 piirkonnas asuva tükeldaja puhul.

Teine ja kolmas number tähistavad konkreetset meiereid/laagerdajat/tükeldajat, kelle tooted valmivad kontrolliasutuse järelevalve all.

Märgisele kantav logo

Image

Logo võib olla Itaalia lipu värvides (roheline, valge ja punane) või ühevärviline.

---

| 11.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/35

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 188/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PROSCIUTTO DI SAURIS”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0512-07.12.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero Delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero Delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel

+39 0646655106

Faks

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris» |
| --- | --- |
| Aadress: | Sauris di Sotto 88 — I |
| 33020 Sauris UD |
| ITALIA |

Nimi:

Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris»

Aadress:

Sauris di Sotto 88 — I

33020 Sauris UD

ITALIA

Tel

+39 043386054

Faks

+39 043386149

E-post:

claudio.p@wolfsauris.it

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Prosciutto di Sauris”

4.2.   Kirjeldus:

Kaitstud geograafiline tähis „Prosciutto di Sauris (KGT)” on antud järgmisele tootele: soolane suitsutatud toorsink, mida on laagerdatud vähemalt 10 kuud. Laagerdunud „Prosciutto di Saurise” toorsinki turustatakse tervelt, koos kondi, kuid ilma sõraosata. Kamar on ühtlase pähkli- ja kullavärvusega, milles esineb ka oranž varjund. Nähtav taiosa on tumepunase värvusega. Konsistentsilt on sink isegi pikilõike puhul kõva ja elastne. „Prosciutto di Saurise” toorsink kaalub koos kondiga vähemalt 7,5 kg ning lõikel on taiosa punakas-roosaka värvusega. Rasvaosa värvus varieerub säravvalgest roosakasvalgeni. Toote lõhn on peen ja maitse magus, meeldiva suitsuvarjundiga. Turule laskmisel on tootel järgmised füüsikalis-keemilised omadused: veesisaldus on alla 64 %; soola- (kloriidid) ja veesisalduse suhe on 7,2–11,2; valgusisaldus on vahemikus 24 %–30 %. Omadused on määratud kindlaks Itaalia riikliku sertifitseerimisasutuste akrediteerimiskeskuse poolt tunnustatud laboratooriumites ajavahemikul 2001–2005 iga kolme kuu tagant tehtud uuringute põhjal (kokku 120 analüüsi) objektiivsel viisil. Katsed tehti järgmiste meetodite kohaselt:

| — | valgud (N x 6,25), UM: g/100 g, meetod ISO937:1991; |
| --- | --- |

—

valgud (N x 6,25), UM: g/100 g, meetod ISO937:1991;

| — | naatriumkloriid, UM: g/100 g, meetod AOAC 935.47 ed. 17th 2003; |
| --- | --- |

—

naatriumkloriid, UM: g/100 g, meetod AOAC 935.47 ed. 17th 2003;

| — | kuivmass, UM: g/100 g, meetod ISO 1442:1997. |
| --- | --- |

—

kuivmass, UM: g/100 g, meetod ISO 1442:1997.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Friuli-Venezia Giulia autonoomse piirkonna Saurise kommuun.

4.4.   Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi tuleb jälgida ning dokumenteerida kõik sisendid (kasutatud toorained) ja väljundid (valmistatud tooted). Lisaks sellele kantakse põllumajandustootjad, lihunikud, lõikajad, töötlejad, pakendajad ja viilutajad kontrolliasutuste hallatavatesse registritesse ning toodetud kogused tuleb õigeaegselt kontrolliasutusele deklareerida, mis samuti aitab tagada toodete mõlemasuunalist jälgitavust kogu tootmisahela ulatuses. Kontrolliasutus kontrollib toote spetsifikaadi ja vastava kontrollikava kohaselt kõiki asjaomastesse registritesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

4.5.   Tootmismeetod:

„Prosciutto di Saurise” toorsingi valmistamisel tuleb kasutada järgmiste tõuomadustega sigu: traditsioonilised Itaalia Large White'i ja Itaalia Landrace'i tõugu sead, kelle tõugu on parandatud Itaalia tõuraamatu kohaselt, või nimetatud tõugu kultide järeltulijad; Itaalia tõuraamatu kohaselt parandatud tõuga Itaalia Duroci tõugu kultide järeltulijad; muud tõugu kultide või hübriidkultide järeltulijad, kui need on aretatud selektsiooni- ja ristamisskeemide kohaselt, mis on kooskõlas Itaalia tõuraamatu ettekirjutustega raskete sigade tootmise kohta. Sead tapetakse üheksandal-kümnendal elukuul. Tapetud loomade rümbad peavad vastama määrusega (EMÜ) nr 3220/84, komisjoni 8. juuni 2001. aasta otsusega 2001/468/EÜ ja ministri 11. juuli 2002. aasta määrusega kehtestatud raskete sigade kriteeriumitele ning kuuluma sealiha ametliku liigituse keskmistesse kaubaklassidesse.

Koot peab kaaluma vähemalt 11 kg, selle töötlemist tuleb alustada tootmishoonesse jõudmisele järgneval päeval. Sooldumine toimub kolmes järgus ja kestab kokku kuni 21 päeva. Suitsutamine toimub spetsiaalses ruumis, mille põranda kaudu imbub väljaspool ruumi asuvatest kaminatest pöögisuitsu. Suitsutamine kestab kokku 72 tundi. Suitsutusruumi temperatuur on 15–20 °C ja õhuniiskus 50–90 %. Pärast kuivatamist hoitakse toodet akendega ruumis, kus on tagatud loomulik ventilatsioon ja õhuvahetus. Laagerdumine toimub temperatuuril 16–22 °C ja õhuniiskuse tasemel 50–90 %. Laagerdamise käigus kantakse toote pragudesse tainast, mis koosneb neerurasvast (60–80 %), teraviljajahust (kuni 25 %), soolast (1 %) ja piprast (1–30 %). Pärast pragude täitmist jätkub laagerdumine, mis kestab kokku kümme kuud, mida arvestatakse kolmekümnepäevaste perioodidena sooldumise esimesest päevast alates.

„Prosciutto di Saurise” toorsink kaalub tervena koos kondiga väheamlt 7,5 kg.Toodet võib turustada järgmisel viisil: tervelt koos kondiga; tervelt konditustatult; konditustatult ja tükeldatuna; konditustatult, viilutatult ja eelpakendatult. Konditustatud ja tükeldatud sink pakendatakse vaakumpakendisse ning viilutatud ja eelpakendatud sink pakendatakse vaakum- või gaasipakendisse. Et tagada tootele selle iseloomulikud omadused, eelkõige tüüpiline lõhn ja maitse, peab konditustamine, tükeldamine, viilutamine ja pakendamine toimuma punktis 4.3 osutatud geograafilises piirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga:

„Prosciutto di Saurise” tunnusjooned on tihedalt seotud tootmispiirkonnaga, eelkõige Saurise oru erilise mikrokliima ja sealiha erilise suitsutamistehnoloogiaga. Tänu omapärastele pinnavormidele moodustab Saurise org mägedest ümbritsetud, veidi ida–lääne teljel väljavenitatud kausi, kus aastane sademetehulk on veidi väiksem kui mujal Carnia ja Giulia Alpides. Eriline asend päikesevalguse suhtes, ümberkaudsetelt mägedelt ja oru põhjast tulevate õhumasside segunemine, 1 000 m kõrgusel valitsev iseloomulik õhurõhk, pidevad, ent üldjuhul mahedad tuuled ning orgu rajatud kunstlik veehoidla tekitavad üheskoos õhu liikumise päeval orust mäele ja öösel mäelt orgu, ning sellega kaasnevad eriliselt niiskustingimused, mis aitavad singil laagerdumise käigus osaliselt kuivada. Laagerdumise käigus tekib biokeemiliste protsesside kõrval, mis on seotud ensüümide aktiveerumisega soola lisamisel, toote pinnale laagerdumisruumi loomuliku keskkonna toimel sobiv mikrofloora (hallitus). Just sellest saab sink oma erilised lõhna- ja maitseomadused. Lumiei orust kõrgematelt nõlvadelt tuleva värske õhu juhtimine laagerdamisruumi muudab „Prosciutto di Saurise” toorsingi iseloomulikult magusaks (protsess toimub eelkõige tänu täpsele soolakogusele ja sinki katva rasvakihi vähesele oksüdeerumisele). Sellest nähtub, et „Prosciutto di Saurise” toorsingi tootmine on tihedalt seotud selle piirkonna keskkonna- (kliima) ja bioloogiliste tingimustega. Erilisele mikrokliimale lisandub liha soolamise ja suitsutamise pikk traditsioon. Liha suitsutamine, mida oskasid kasutada juba piirkonna esimesed asukad, annab lihale mitmed erilised omadused, nagu omamoodi värvus ja eriti omapärane lõhn ja maitse. „Prosciutto di Saurise” toorsingi suitsutamisel kasutatakse ka tänapäeval pöögisuitsu (küttepuu saadakse ümbruskonna metsadest), mis annab lihale iseloomuliku kergelt aromaatse maitse ja õrna, peene, vähese intensiivsusega lõhna. Eriline menetlus, mille puhul ühendatakse germaanlastelt pärit liha suitsutamise komme ja Apenniini poolsaarel levinum tava liha säilitamise eesmärgil soolata, annab „Prosciutto di Saurise” lõhnale ja maitsele ka meeldiva suitsuvarjundi.

4.7.   Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus vastab standardile EN 45011.

| Nimi: | Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q. |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Nazionale 33/35 |
| 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Nimi:

Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q.

Aadress:

Via Nazionale 33/35

33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tel

+39 0432956951

Faks

+39 0432956955

E-post:

info@ineq.it

4.8.   Märgistus:

Igale koodile pannakse kustutamatu tindi või põletusmärgiga tempel, millel on näha töötlemise alguse päev, kuu (Rooma numbrid) ja aasta ning looma tapnud lihunik. Kaitstud geograafilise tähise nimetus „Prosciutto di Sauris” peab olema märgisel itaalia keeles ja selgete kustutamatute tähtedega, mis eristuvad kõigest muust; sellele peab järgnema väljend „Indicazione geografica protetta” ja/või lühend „I.G.P”. Samuti on lubatud viidata ettevõtte nimele, ärinimele ja kaubamärgile, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita ostjat. Toote etiketil, pakendil ja muul graafilisel tutvustusmaterjalil peab olema ka KGT logo.

Logo moodustab rohelise kontuurjoonega tumesinine ovaal, milles on kollaste tähtedega nimetus „Sauris”, mille kohal on valge joonega mäeprofiil ja kaks rohelise joonega visandatud kuuske, ning kõige all markeerivad kaks helesinist kaarjoont tasaselt lainetavat vett.

Image

---