# Eiropas Savienības C 188/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.188.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 188 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 11. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.188.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 188

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 11. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 188/01 | Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu | 1 |
| 2009/C 188/02 | Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai | 6 |
| 2009/C 188/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 188/01

Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu

1

2009/C 188/02

Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai

6

2009/C 188/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

11

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 188/04 | Euro maiņas kurss | 12 |
| 2009/C 188/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2008. gada 7. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi (2) – Ziņotājvalsts: Itālija | 13 |
| 2009/C 188/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi (atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 14 |
| 2009/C 188/07 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2008. gada 11. marts) par procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu (Lieta COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi) (
  1
  ) | 16 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 188/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 19 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 188/04

Euro maiņas kurss

12

2009/C 188/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2008. gada 7. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi (2) – Ziņotājvalsts: Itālija

13

2009/C 188/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi (atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

14

2009/C 188/07

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2008. gada 11. marts) par procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu (Lieta COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi) (
  1
  )

1

16

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 188/08

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 188/09 | Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu atļaujas Permis de Chéroy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 188/10 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glukonāta importu | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 188/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  ) | 29 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 188/12 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 30 |
| 2009/C 188/13 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 35 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 188/09

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu atļaujas Permis de Chéroy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  )

(Paziņojums par pieteikumu atļaujas Permis de Chéroy saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

1

22

2009/C 188/10

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glukonāta importu

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 188/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  )

1

29

CITI AKTI

Komisija

2009/C 188/12

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

30

2009/C 188/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/1

---

Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu

2009/C 188/01

1.   IEVADS

| 1. | Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā izvirzīja Eiropas Savienībai stratēģisku mērķi – kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē. Lisabonas secinājumos uzsvērta izglītības un mācību galvenā loma, kuras ir galvenie instrumenti, kas izmantojami, lai palielinātu cilvēku kapitālu un tā ietekmi uz izaugsmi, produktivitāti un nodarbinātību. Mācībām parasti ir pozitīva ārēja ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tās palielina kvalificētu strādnieku skaitu, kurus uzņēmumi var nodarbināt, un uzlabo ekonomikas konkurētspēju un veicina zināšanu sabiedrības veidošanos, kura spēj iet inovatīvāku attīstības ceļu. |
| --- | --- |

1.

Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā izvirzīja Eiropas Savienībai stratēģisku mērķi – kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē. Lisabonas secinājumos uzsvērta izglītības un mācību galvenā loma, kuras ir galvenie instrumenti, kas izmantojami, lai palielinātu cilvēku kapitālu un tā ietekmi uz izaugsmi, produktivitāti un nodarbinātību. Mācībām parasti ir pozitīva ārēja ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tās palielina kvalificētu strādnieku skaitu, kurus uzņēmumi var nodarbināt, un uzlabo ekonomikas konkurētspēju un veicina zināšanu sabiedrības veidošanos, kura spēj iet inovatīvāku attīstības ceļu.

| 2. | Tomēr uzņēmumi nevar nodrošināt sociāli optimālu mācību līmeni, ja darbinieki var brīvi izvēlēties mainīt darba devējus un citi uzņēmumi var gūt labumu, pieņemot darbā to apmācītos darbiniekus. Tas jo īpaši attiecas uz mācībām, kas paredzētas to prasmju apgūšanai, kuras ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos. Valsts atbalsts var palīdzēt radīt papildu stimulus darba devējiem nodrošināt mācības sociāli vēlamajā līmenī. |
| --- | --- |

2.

Tomēr uzņēmumi nevar nodrošināt sociāli optimālu mācību līmeni, ja darbinieki var brīvi izvēlēties mainīt darba devējus un citi uzņēmumi var gūt labumu, pieņemot darbā to apmācītos darbiniekus. Tas jo īpaši attiecas uz mācībām, kas paredzētas to prasmju apgūšanai, kuras ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos. Valsts atbalsts var palīdzēt radīt papildu stimulus darba devējiem nodrošināt mācības sociāli vēlamajā līmenī.

| 3. | Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko Komisija piemēros mācību atbalsta pasākumu novērtēšanai. Šo norādījumu mērķis ir nodrošināt Komisijas motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību. Atbilstīgi Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (1) 6. panta, 1. punkta, g) apakšpunktam, ikvienam individuālam mācību atbalstam neatkarīgi no tā, vai tas ir piešķirts kā ad hoc atbalsts vai saskaņā ar atbalsta shēmu, piemēros šos norādījumus, ja šā atbalsta dotāciju ekvivalents pārsniegs 2 miljonus euro vienam mācību projektam. |
| --- | --- |

3.

Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko Komisija piemēros mācību atbalsta pasākumu novērtēšanai. Šo norādījumu mērķis ir nodrošināt Komisijas motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību. Atbilstīgi Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (1) 6. panta, 1. punkta, g) apakšpunktam, ikvienam individuālam mācību atbalstam neatkarīgi no tā, vai tas ir piešķirts kā ad hoc atbalsts vai saskaņā ar atbalsta shēmu, piemēros šos norādījumus, ja šā atbalsta dotāciju ekvivalents pārsniegs 2 miljonus euro vienam mācību projektam.

| 4. | Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Komisijas novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā var pieprasīt, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam. Analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura. |
| --- | --- |

4.

Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Komisijas novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā var pieprasīt, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam. Analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura.

2.   ATBALSTA POZITĪVĀ IEDARBĪBA

2.1.   Tirgus nepilnību esamība

| 5. | Kvalificēti strādnieki palīdz uzlabot uzņēmuma produktivitāti un konkurētspēju. Tomēr darba devēji un darba ņēmēji var dot nepietiekamu ieguldījumu mācībās vairāku iemeslu dēļ. Darba ņēmēji var ierobežot savu ieguldījumu mācībās, ja tie izvairās no riska, ir pakļauti finansiāliem ierobežojumiem vai tiem ir grūti darīt zināmu savu iegūto zināšanu līmeni nākamajiem darba devējiem. |
| --- | --- |

5.

Kvalificēti strādnieki palīdz uzlabot uzņēmuma produktivitāti un konkurētspēju. Tomēr darba devēji un darba ņēmēji var dot nepietiekamu ieguldījumu mācībās vairāku iemeslu dēļ. Darba ņēmēji var ierobežot savu ieguldījumu mācībās, ja tie izvairās no riska, ir pakļauti finansiāliem ierobežojumiem vai tiem ir grūti darīt zināmu savu iegūto zināšanu līmeni nākamajiem darba devējiem.

| 6. | Uzņēmumi var atturēties no darbaspēka apmācīšanas līmenī, kas būtu optimāls sabiedrībai kopumā. Tas ir skaidrojams ar tirgus nepilnībām, kas ir saistītas ar mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām un grūtībām mērķtiecīgi iedalīt nepieciešamos līdzekļus, ja darba ņēmēji var brīvi mainīt darba devējus. Uzņēmumi var mazāk ieguldīt mācībās, nekā tas būtu lietderīgi, ja tiem ir bažas, ka pēc mācībām darba ņēmējs atstās darbu, pirms uzņēmums būs atguvis savu ieguldījumu. Uzņēmumi var nevēlēties nodrošināt mācības saviem darbiniekiem, ja mācības ātri neatmaksājas vai ja mācībām nav attiecīgā uzņēmuma diezgan īpašajām vajadzībām atbilstošs raksturs, vai ja līguma klauzulas nevar atturēt apmācīto darbinieku atstāt uzņēmumu, pirms nav amortizētas mācību izmaksas vai pirms nav atlīdzināti mācību izdevumi (vai to daļa). |
| --- | --- |

6.

Uzņēmumi var atturēties no darbaspēka apmācīšanas līmenī, kas būtu optimāls sabiedrībai kopumā. Tas ir skaidrojams ar tirgus nepilnībām, kas ir saistītas ar mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām un grūtībām mērķtiecīgi iedalīt nepieciešamos līdzekļus, ja darba ņēmēji var brīvi mainīt darba devējus. Uzņēmumi var mazāk ieguldīt mācībās, nekā tas būtu lietderīgi, ja tiem ir bažas, ka pēc mācībām darba ņēmējs atstās darbu, pirms uzņēmums būs atguvis savu ieguldījumu. Uzņēmumi var nevēlēties nodrošināt mācības saviem darbiniekiem, ja mācības ātri neatmaksājas vai ja mācībām nav attiecīgā uzņēmuma diezgan īpašajām vajadzībām atbilstošs raksturs, vai ja līguma klauzulas nevar atturēt apmācīto darbinieku atstāt uzņēmumu, pirms nav amortizētas mācību izmaksas vai pirms nav atlīdzināti mācību izdevumi (vai to daļa).

| 7. | Nepietiekami ieguldījumi mācībās var būt pat gadījumos, kad uzņēmums var pilnībā atgūt savu ieguldījumu, bet tā privātie ieguvumi ir mazāki nekā ieguvumi sabiedrībai kopumā. Šādas mācību izraisītas pozitīvas papildu sekas jo īpaši iespējamas gadījumos, kad mācības uzlabo plaši izmantojamas prasmes, t.i., prasmes, ko var izmantot vairāk nekā tikai vienā uzņēmumā. Turpretim speciālās mācības rada produktivitātes pieaugumu konkrētā uzņēmumā, un uzņēmumi var viegli izmantot šos mācību ieguvumus savā labā (2). Tādējādi iespējas speciālo mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām ir mazāk izteiktas nekā iespējas šādām pozitīvām papildu sekām, ko rada vispārējās mācības. |
| --- | --- |

7.

Nepietiekami ieguldījumi mācībās var būt pat gadījumos, kad uzņēmums var pilnībā atgūt savu ieguldījumu, bet tā privātie ieguvumi ir mazāki nekā ieguvumi sabiedrībai kopumā. Šādas mācību izraisītas pozitīvas papildu sekas jo īpaši iespējamas gadījumos, kad mācības uzlabo plaši izmantojamas prasmes, t.i., prasmes, ko var izmantot vairāk nekā tikai vienā uzņēmumā. Turpretim speciālās mācības rada produktivitātes pieaugumu konkrētā uzņēmumā, un uzņēmumi var viegli izmantot šos mācību ieguvumus savā labā (2). Tādējādi iespējas speciālo mācību izraisītām pozitīvām papildu sekām ir mazāk izteiktas nekā iespējas šādām pozitīvām papildu sekām, ko rada vispārējās mācības.

| 8. | Ja uzņēmumiem jāsedz lielākas izmaksas, lai apmācītu atsevišķus nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti (3), bez garantijas, ka šie uzņēmumi paši varēs izmantot šo mācību ieguvumus, tiem var rasties vēlme piedāvāt šīm grupām mazākas mācību iespējas. Tomēr var paredzēt, ka mācības, ko nodrošina nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti, izraisīs pozitīvas papildu sekas sabiedrībai kopumā (4). |
| --- | --- |

8.

Ja uzņēmumiem jāsedz lielākas izmaksas, lai apmācītu atsevišķus nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti (3), bez garantijas, ka šie uzņēmumi paši varēs izmantot šo mācību ieguvumus, tiem var rasties vēlme piedāvāt šīm grupām mazākas mācību iespējas. Tomēr var paredzēt, ka mācības, ko nodrošina nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti, izraisīs pozitīvas papildu sekas sabiedrībai kopumā (4).

| 9. | Dalībvalstīm būtu jāpierāda, ka pastāv tirgus nepilnības, kas attaisno atbalstu. Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:






  1) | mācību raksturu – neatkarīgi no tā, vai tas ir speciāls vai vispārējs Regulas (EK) Nr. 800/2008 38. panta nozīmē; viens mācību projekts var sastāvēt gan no vispārējiem, gan no speciāliem elementiem; vispārējām mācībām būs lielākas pozitīvās papildu sekas; |
| --- | --- | --- |

9.

Dalībvalstīm būtu jāpierāda, ka pastāv tirgus nepilnības, kas attaisno atbalstu. Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:

1)

mācību raksturu – neatkarīgi no tā, vai tas ir speciāls vai vispārējs Regulas (EK) Nr. 800/2008 38. panta nozīmē; viens mācību projekts var sastāvēt gan no vispārējiem, gan no speciāliem elementiem; vispārējām mācībām būs lielākas pozitīvās papildu sekas;

| 2) | mācību laikā iegūto prasmju plaša izmantojamība; jo lielākas iespējas prasmes plaši izmatot, jo lielāka pozitīvo papildu seku iespējamība; tiks uzskatīts, ka mācības nodrošina plaši izmantojamas prasmes, piemēram, šādos gadījumos:






  a) | mācības organizē vairāki neatkarīgi uzņēmumi kopā vai ja dažādu uzņēmumu darbinieki var gūt labumu no mācībām; |
| --- | --- | --- |

2)

mācību laikā iegūto prasmju plaša izmantojamība; jo lielākas iespējas prasmes plaši izmatot, jo lielāka pozitīvo papildu seku iespējamība; tiks uzskatīts, ka mācības nodrošina plaši izmantojamas prasmes, piemēram, šādos gadījumos:

a)

mācības organizē vairāki neatkarīgi uzņēmumi kopā vai ja dažādu uzņēmumu darbinieki var gūt labumu no mācībām;

| b) | mācības ir sertificētas, ļauj iegūt atzītu diplomu vai tās apstiprina valsts iestādes vai institūcijas; |
| --- | --- |

b)

mācības ir sertificētas, ļauj iegūt atzītu diplomu vai tās apstiprina valsts iestādes vai institūcijas;

| c) | mācību mērķis ir tās darbinieku kategorijas, kurām raksturīga liela kadru mainība uzņēmumā vai attiecīgajā nozarē; |
| --- | --- |

c)

mācību mērķis ir tās darbinieku kategorijas, kurām raksturīga liela kadru mainība uzņēmumā vai attiecīgajā nozarē;

| d) | mācības varētu noderēt darbiniekam ārpus viņa pašreizējā darba ietvariem (darbam nākotnē citā uzņēmumā, sociālajā dzīvē, labklājības uzlabošanā utt.); |
| --- | --- |

d)

mācības varētu noderēt darbiniekam ārpus viņa pašreizējā darba ietvariem (darbam nākotnē citā uzņēmumā, sociālajā dzīvē, labklājības uzlabošanā utt.);

| 3) | mācību dalībnieki: atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju iekļaušana mācībās var izraisīt pozitīvas papildu sekas. |
| --- | --- |

3)

mācību dalībnieki: atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju iekļaušana mācībās var izraisīt pozitīvas papildu sekas.

2.2.   Valsts atbalsts kā atbilstošs politikas instruments

| 10. | Valsts atbalsts nav vienīgais politikas instruments, kas pieejams dalībvalstīm mācību veicināšanai. Lielākoties mācības nodrošina ar izglītības sistēmu (piem., universitāšu, skolu, valsts iestāžu veikto vai sponsorēto arodmācību) starpniecību. Personas pašas arī var uzņemties iniciatīvu apgūt mācības ar darba devēju palīdzību vai bez tās. |
| --- | --- |

10.

Valsts atbalsts nav vienīgais politikas instruments, kas pieejams dalībvalstīm mācību veicināšanai. Lielākoties mācības nodrošina ar izglītības sistēmu (piem., universitāšu, skolu, valsts iestāžu veikto vai sponsorēto arodmācību) starpniecību. Personas pašas arī var uzņemties iniciatīvu apgūt mācības ar darba devēju palīdzību vai bez tās.

| 11. | Ja dalībvalsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ja konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta (piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam) izmantošanai, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Komisija jo īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

11.

Ja dalībvalsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ja konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta (piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam) izmantošanai, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Komisija jo īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi dalībvalsts.

2.3.   Atbalsta stimulējošā ietekme un tā nepieciešamība

| 12. | Valsts sniegtā atbalsta mācībām rezultātā atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu papildu un/vai labākas mācības, nekā tas to būtu darījis bez atbalsta. Ja šāds plānoto mācību pasākumu kvantitātes vai kvalitātes pieaugums nenotiek, uzskata, ka atbalstam nav stimulējošas ietekmes. |
| --- | --- |

12.

Valsts sniegtā atbalsta mācībām rezultātā atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu papildu un/vai labākas mācības, nekā tas to būtu darījis bez atbalsta. Ja šāds plānoto mācību pasākumu kvantitātes vai kvalitātes pieaugums nenotiek, uzskata, ka atbalstam nav stimulējošas ietekmes.

| 13. | Stimulējošo ietekmi nosaka hipotētiskā analīzē, salīdzinot paredzēto mācību līmeņus ar atbalstu un bez tā. Vairākums darba devēju uzskata, ka mācības darbiniekiem ir nepieciešamas, lai nodrošinātu uzņēmumu pareizu darbību. Bet nevar uzskatīt, ka valsts atbalsts mācībām, īpaši speciālajām mācībām, ir vienmēr vajadzīgs. |
| --- | --- |

13.

Stimulējošo ietekmi nosaka hipotētiskā analīzē, salīdzinot paredzēto mācību līmeņus ar atbalstu un bez tā. Vairākums darba devēju uzskata, ka mācības darbiniekiem ir nepieciešamas, lai nodrošinātu uzņēmumu pareizu darbību. Bet nevar uzskatīt, ka valsts atbalsts mācībām, īpaši speciālajām mācībām, ir vienmēr vajadzīgs.

| 14. | Dalībvalstīm būtu jāpierāda Komisijai stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Vispirms, saņēmējam būtu jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai dalībvalstij, pirms tas ir sācis mācību projektu. Otrkārt, dalībvalstij ir jāpierāda, ka valsts atbalsts, salīdzinot ar situāciju bez valsts atbalsta, izraisa pieaugumu apjoma, kvalitātes, darbības jomas vai mērķa mācību projekta dalībnieku ziņā. Ar atbalstu piedāvāto papildu summu mācībām var atspoguļot, piemēram, izmantojot lielāku mācību stundu vai kursu skaitu, lielāku dalībnieku skaitu, pāreju no uzņēmumam raksturīgajām īpašajām mācību vajadzībām uz vispārējām mācībām vai palielinot atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju skaitu. |
| --- | --- |

14.

Dalībvalstīm būtu jāpierāda Komisijai stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Vispirms, saņēmējam būtu jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai dalībvalstij, pirms tas ir sācis mācību projektu. Otrkārt, dalībvalstij ir jāpierāda, ka valsts atbalsts, salīdzinot ar situāciju bez valsts atbalsta, izraisa pieaugumu apjoma, kvalitātes, darbības jomas vai mērķa mācību projekta dalībnieku ziņā. Ar atbalstu piedāvāto papildu summu mācībām var atspoguļot, piemēram, izmantojot lielāku mācību stundu vai kursu skaitu, lielāku dalībnieku skaitu, pāreju no uzņēmumam raksturīgajām īpašajām mācību vajadzībām uz vispārējām mācībām vai palielinot atsevišķu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti kategoriju skaitu.

| 15. | Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:






  a) | atbalsta saņēmēja iekšējos dokumentus par mācību izmaksām, budžetu, dalībniekiem, saturu un grafiku diviem šādiem scenārijiem: mācības ar atbalstu un mācības bez atbalsta; |
| --- | --- | --- |

15.

Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:

a)

atbalsta saņēmēja iekšējos dokumentus par mācību izmaksām, budžetu, dalībniekiem, saturu un grafiku diviem šādiem scenārijiem: mācības ar atbalstu un mācības bez atbalsta;

| b) | spēkā esošos darba devēju juridiskos pienākumus nodrošināt konkrēta veida mācības (piem., drošība): ja pastāv šāds pienākums, tad Komisija secinās, ka nav nekādas stimulējošas ietekmes; |
| --- | --- |

b)

spēkā esošos darba devēju juridiskos pienākumus nodrošināt konkrēta veida mācības (piem., drošība): ja pastāv šāds pienākums, tad Komisija secinās, ka nav nekādas stimulējošas ietekmes;

| c) | iesniegtā projekta ticamību, piemēram, atsaucoties uz iepriekšējo gadu mācību budžetiem un salīdzinot ar tiem; |
| --- | --- |

c)

iesniegtā projekta ticamību, piemēram, atsaucoties uz iepriekšējo gadu mācību budžetiem un salīdzinot ar tiem;

| d) | saikni starp mācību programmu un atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbību: jo ciešāka saikne, jo mazāka stimulējoša ietekme. Piemēram, mācībām par jaunas tehnoloģijas ieviešanu konkrētā nozarē nevarētu būt stimulējoša ietekme, jo uzņēmumiem nav citas izvēles kā vien apmācīt savus darbiniekus nesen ieviestās tehnoloģijas izmantošanā. |
| --- | --- |

d)

saikni starp mācību programmu un atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbību: jo ciešāka saikne, jo mazāka stimulējoša ietekme. Piemēram, mācībām par jaunas tehnoloģijas ieviešanu konkrētā nozarē nevarētu būt stimulējoša ietekme, jo uzņēmumiem nav citas izvēles kā vien apmācīt savus darbiniekus nesen ieviestās tehnoloģijas izmantošanā.

2.4.   Atbalsta samērīgums

| 16. | Lai sasniegtu atbalsta mērķus, dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka summa ir samazināta līdz minimumam.
  Attaisnotās izmaksas ir jāaprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/2008 39. pantu, un tām ir jāattiecas tikai uz izmaksām, kas rodas saistībā ar mācību pasākumiem, kuri netiktu īstenoti bez atbalsta.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz to attaisnoto izmaksu daļu, kuru nevar izmantot uzņēmums (5). Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 800/2008 39. pantā noteikto atbalsta intensitāti, un to piemēros attaisnojamajām izmaksām (6). |
| --- | --- |

16.

Lai sasniegtu atbalsta mērķus, dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka summa ir samazināta līdz minimumam.

Attaisnotās izmaksas ir jāaprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/2008 39. pantu, un tām ir jāattiecas tikai uz izmaksām, kas rodas saistībā ar mācību pasākumiem, kuri netiktu īstenoti bez atbalsta.

Dalībvalstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz to attaisnoto izmaksu daļu, kuru nevar izmantot uzņēmums (5). Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 800/2008 39. pantā noteikto atbalsta intensitāti, un to piemēros attaisnojamajām izmaksām (6).

3.   ATBALSTA NEGATĪVĀ IETEKME

| 17. | Ja atbalsts ir proporcionāls, tad, lai nodrošinātu atbalsta mērķa sasniegšanu, atbalsta negatīvās sekas būtu jāierobežo, un negatīvo seku analīze varētu vairs nebūt vajadzīga (7). Tomēr dažos gadījumos, pat tad, ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu nodrošināto mācību apjomu, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Komisija veiks rūpīgu analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties, atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (8). |
| --- | --- |

17.

Ja atbalsts ir proporcionāls, tad, lai nodrošinātu atbalsta mērķa sasniegšanu, atbalsta negatīvās sekas būtu jāierobežo, un negatīvo seku analīze varētu vairs nebūt vajadzīga (7). Tomēr dažos gadījumos, pat tad, ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu nodrošināto mācību apjomu, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Komisija veiks rūpīgu analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties, atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (8).

| 18. | Atbalsta raksturlielumi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:






  a) | selektivitāte; |
| --- | --- | --- |

18.

Atbalsta raksturlielumi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:

a)

selektivitāte;

| b) | atbalsta apjoms; |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms;

| c) | atbalsta atkārtošanās un tā ilgums; |
| --- | --- |

c)

atbalsta atkārtošanās un tā ilgums;

| d) | atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

d)

atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām.

| 19. | Piemēram, mācību sistēma, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā dalībvalstīs intensīvāk veikt mācību pasākumus, varētu ietekmēt tirgu citādi, nekā to dara liels atbalsta apjoms, ko piešķir vienam uzņēmumam, lai tas varētu palielināt mācību apjomu. Pēdējais varētu traucēt konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt (9). Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja saņēmēja uzņēmējdarbības mācību izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

19.

Piemēram, mācību sistēma, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā dalībvalstīs intensīvāk veikt mācību pasākumus, varētu ietekmēt tirgu citādi, nekā to dara liels atbalsta apjoms, ko piešķir vienam uzņēmumam, lai tas varētu palielināt mācību apjomu. Pēdējais varētu traucēt konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt (9). Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja saņēmēja uzņēmējdarbības mācību izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām.

| 20. | Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var radīt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Komisija cita starpā aplūkos:






  a) | tirgus struktūru; un |
| --- | --- | --- |

20.

Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var radīt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Komisija cita starpā aplūkos:

a)

tirgus struktūru; un

| b) | sektora vai nozares raksturlielumus. |
| --- | --- |

b)

sektora vai nozares raksturlielumus.

| 21. | Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (10), produktu diferenciācijas svarīgumu (11) un barjeras ienākšanai un iziešanai no tirgus. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus. Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (12). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, tam ir raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (13) un ja atbalsta saņēmējs ir galvenais šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu. |
| --- | --- |

21.

Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (10), produktu diferenciācijas svarīgumu (11) un barjeras ienākšanai un iziešanai no tirgus. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus. Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (12). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, tam ir raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (13) un ja atbalsta saņēmējs ir galvenais šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu.

| 22. | Izskatot nozarei raksturīgās iezīmes, Komisija cita starpā aplūkos apmācītu darbinieku nozīmību uzņēmējdarbībā, jaudu pārpalikuma esamību, vai tirgi attiecīgajā nozarē aug, plaukst vai panīkst, konkurentu mācību finansēšanas stratēģiju (valsts atbalsts, darba ņēmēji, darba devēji). Piemēram, mācību atbalsts panīkušai nozarei var palielināt konkurences traucējumu risku, turpinot neefektīva uzņēmuma darbību. |
| --- | --- |

22.

Izskatot nozarei raksturīgās iezīmes, Komisija cita starpā aplūkos apmācītu darbinieku nozīmību uzņēmējdarbībā, jaudu pārpalikuma esamību, vai tirgi attiecīgajā nozarē aug, plaukst vai panīkst, konkurentu mācību finansēšanas stratēģiju (valsts atbalsts, darba ņēmēji, darba devēji). Piemēram, mācību atbalsts panīkušai nozarei var palielināt konkurences traucējumu risku, turpinot neefektīva uzņēmuma darbību.

| 23. | Īpašos gadījumos mācību atbalsts var izraisīt konkurences traucējumus attiecībā uz ienākšanu tirgū un iziešanu no tā, ietekmi uz tirdzniecības plūsmām un mācību ieguldījuma izspiešanu no tirgus. |
| --- | --- |

23.

Īpašos gadījumos mācību atbalsts var izraisīt konkurences traucējumus attiecībā uz ienākšanu tirgū un iziešanu no tā, ietekmi uz tirdzniecības plūsmām un mācību ieguldījuma izspiešanu no tirgus.

Ienākšana tirgū un iziešana no tā

| 24. | Konkurētspējīgā tirgū uzņēmumi pārdot produktus, kas rada peļņu. Mainot izmaksas, valsts atbalsts maina ienesīgumu un tādēļ var ietekmēt uzņēmuma lēmumu piedāvāt produktu vai ne. Piemēram, valsts atbalsts, kas samazinātu tādas ražošanas pastāvīgās izmaksas kā mācības personālam, radītu ienākšanu tirgū pievilcīgāku un atvieglotu situāciju uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ienākt tirgū vai ieviest jaunus produktus, tādējādi kaitējot efektīvākiem konkurentiem. |
| --- | --- |

24.

Konkurētspējīgā tirgū uzņēmumi pārdot produktus, kas rada peļņu. Mainot izmaksas, valsts atbalsts maina ienesīgumu un tādēļ var ietekmēt uzņēmuma lēmumu piedāvāt produktu vai ne. Piemēram, valsts atbalsts, kas samazinātu tādas ražošanas pastāvīgās izmaksas kā mācības personālam, radītu ienākšanu tirgū pievilcīgāku un atvieglotu situāciju uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ienākt tirgū vai ieviest jaunus produktus, tādējādi kaitējot efektīvākiem konkurentiem.

| 25. | Valsts atbalsta pieejamība var ietekmēt arī uzņēmuma lēmumu atstāt tirgu, kurā tas jau darbojas. Valsts atbalsts mācībām varētu samazināt zaudējumu apjomu un ļautu uzņēmumam palikt tirgū ilgāku laiku, kas nozīmē to, ka citi, efektīvāki uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti iziet no tirgus. |
| --- | --- |

25.

Valsts atbalsta pieejamība var ietekmēt arī uzņēmuma lēmumu atstāt tirgu, kurā tas jau darbojas. Valsts atbalsts mācībām varētu samazināt zaudējumu apjomu un ļautu uzņēmumam palikt tirgū ilgāku laiku, kas nozīmē to, ka citi, efektīvāki uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti iziet no tirgus.

Ietekme uz tirdzniecības plūsmām

| 26. | Valsts atbalsta mācībām rezultātā dažas teritorijas var iegūt labvēlīgākus ražošanas apstākļus. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts. |
| --- | --- |

26.

Valsts atbalsta mācībām rezultātā dažas teritorijas var iegūt labvēlīgākus ražošanas apstākļus. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts.

Mācību ieguldījuma izspiešana no tirgus

| 27. | Lai izdzīvotu tirgū un maksimāli palielinātu peļņu, uzņēmumiem rodas stimuls veikt ieguldījumus personāla mācībās. Ieguldījuma apjoms mācībās, ko uzņēmums vēlas ieguldīt, ir atkarīgs arī no tā, cik daudz iegulda tā konkurents. Uzņēmumi, kurus subsidē valsts, var samazināt paši savus ieguldījumus. Savukārt, ja atbalsts stimulē atbalsta saņēmējus ieguldīt vairāk, konkurenti var reaģēt, samazinot paši savus mācību izdevumus. Ja, lai sasniegtu to pašu mērķi, atbalsta saņēmēji vai to konkurenti atbalsta gadījumā tērē mazāk nekā atbalsta neesības gadījumā, atbalsts izspiež to privātos ieguldījumus personāla mācībās. |
| --- | --- |

27.

Lai izdzīvotu tirgū un maksimāli palielinātu peļņu, uzņēmumiem rodas stimuls veikt ieguldījumus personāla mācībās. Ieguldījuma apjoms mācībās, ko uzņēmums vēlas ieguldīt, ir atkarīgs arī no tā, cik daudz iegulda tā konkurents. Uzņēmumi, kurus subsidē valsts, var samazināt paši savus ieguldījumus. Savukārt, ja atbalsts stimulē atbalsta saņēmējus ieguldīt vairāk, konkurenti var reaģēt, samazinot paši savus mācību izdevumus. Ja, lai sasniegtu to pašu mērķi, atbalsta saņēmēji vai to konkurenti atbalsta gadījumā tērē mazāk nekā atbalsta neesības gadījumā, atbalsts izspiež to privātos ieguldījumus personāla mācībās.

4.   SAMĒROŠANA UN LĒMUMS

| 28. | Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas. Vērtējumu veiks katrā gadījumā atsevišķi. Lai samērotu pozitīvās un negatīvās sekas, Komisija novērtēs tās un veiks vispārēju novērtējumu par šo seku ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nebūs viegli pieejama, Komisija novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

28.

Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas. Vērtējumu veiks katrā gadījumā atsevišķi. Lai samērotu pozitīvās un negatīvās sekas, Komisija novērtēs tās un veiks vispārēju novērtējumu par šo seku ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nebūs viegli pieejama, Komisija novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju.

| 29. | Komisija varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams, mērķtiecīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums varētu palielināt savu mācību apjomu un lai sabiedrība varētu izmantot papildu mācības, kas tai nodrošina lielāku ieguvumu nekā atbalsta saņēmējam. |
| --- | --- |

29.

Komisija varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams, mērķtiecīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums varētu palielināt savu mācību apjomu un lai sabiedrība varētu izmantot papildu mācības, kas tai nodrošina lielāku ieguvumu nekā atbalsta saņēmējam.

---

(1)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp. Lieliem uzņēmumiem piešķirtajam ad hoc mācību atbalstam, kas nesasniedz 2 miljonu euro robežvērtību, Komisija pēc analoģijas piemēros šajā paziņojumā izklāstītos principus, lai gan mazāk detalizētā veidā.

(2)  Tomēr uzņēmumi var izmantot vispārējo mācību ārējos faktorus arī savā labā, izmantojot īpašas klauzulas līgumos, kas nosaka, ka apmācītajam darbiniekam pēc šāda mācību kursa apgūšanas ir jānostrādā uzņēmumā noteiktu laika periodu.

(3)  Nelabvēlīgākā situācijā esoši darba ņēmēji vai strādājošas personas ar invaliditāti ir definētas Regulas (EK) Nr. 800/2008 2. pantā.

(4)  Piemēram, mācībām, ko saņem jaunie un mazkvalificētie strādnieki, sabiedrība piešķirs lielāku vērtību, nekā to darīs uzņēmums domājamās vai reālās produktivitātes samazināšanās dēļ.

(5)  Tā ir vienāda ar mācību papildu izmaksu daļu, ko uzņēmums nevar atgūt, gūstot tiešu labumu no prasmēm, ko tā darbinieki ieguvuši mācībās.

(6)  Skatīt arī pašreizējo lietu praksi, piemēram, C 35/2007, Mācību atbalsts Volvo Cars Gent, Komisijas 2008. gada 23. jūlija Lēmums 2008/948/EK par Vācijas Federatīvās Republikas pasākumiem par labu DHL un Leipcigas/Halles lidostai (OV L 346, 23.12.2008., 1. lpp.) un Komisijas 2007. gada 4. aprīļa Lēmums 2007/612/EK par valsts atbalstu C 14/06, ko Beļģija paredz īstenot attiecībā uz General Motors Belgium Antverpenē (OV L 243, 18.9.2007., 71. lpp.).

(7)  Turklāt, ja darba tirgus darbotos nevainojami, darbinieki vienmēr varētu saņemt lielāku algu par labākām prasmēm, pateicoties apgūtajām mācībām, un internalizēt mācību pozitīvās papildu sekas.

(8)  Atbalsts var ietekmēt vairākus tirgus, jo atbalsta ietekmi nevar attiecināt tikai uz tirgiem, kuros aktīvi darbojas atbalsta saņēmējs, bet tā var attiekties arī uz citiem tirgiem, piemēram, izejvielu tirgiem.

(9)  Tomēr jāpiezīmē, ka atbalsts mācībām, kas piešķirts visai nozarei vienā dalībvalstī, var novest pie dalībvalstu tirdzniecības traucējumiem.

(10)  Uzņēmumu lielumu var izteikt tirgus daļu, kā arī apgrozījuma un/vai darba vietu izteiksmē.

(11)  Jo mazāka produkta diferenciācijas pakāpe, jo lielāka būs atbalsta ietekme uz konkurentu peļņu.

(12)  Jāpiezīmē, ka daži tirgi ir konkurētspējīgi, kaut arī tajos ir pavisam neliels uzņēmumu skaits.

(13)  Tomēr jāpiezīmē, ka dažreiz atbalsta piešķiršana palīdz pārvarēt ienākšanas barjeras un ļauj jauniem uzņēmumiem ienākt tirgū.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/6

---

Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai

2009/C 188/02

1.   IEVADS

| 1. | Nodarbinātības un sociālās kohēzijas sekmēšana ir Kopienas un tās dalībvalstu ekonomikas un sociālās politikas galvenais mērķis. Bezdarbs un īpaši strukturālais bezdarbs joprojām ir nopietna problēma dažās Kopienas daļās, un dažu kategoriju darba ņēmēji joprojām saskaras ar lielām grūtībām iekļūt darba tirgū. Valsts atbalsts algu izmaksu subsīdijas gadījumos, kad algu izmaksas nozīmē kopējo faktiski izmaksājamo summu, ko sedz atbalsta saņēmējs, kas ietver: a) bruto algu pirms nodokļu nomaksas, un b) obligātos maksājumus, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas, un c) bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas (“subsīdijas algām”), var rosināt uzņēmumus lielākā skaitā nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus un strādājošas personas ar invaliditāti. Tādējādi šāda atbalsta mērķis ir veicināt darbaspēka no konkrētām darba ņēmēju kategorijām nodarbināšanu. |
| --- | --- |

1.

Nodarbinātības un sociālās kohēzijas sekmēšana ir Kopienas un tās dalībvalstu ekonomikas un sociālās politikas galvenais mērķis. Bezdarbs un īpaši strukturālais bezdarbs joprojām ir nopietna problēma dažās Kopienas daļās, un dažu kategoriju darba ņēmēji joprojām saskaras ar lielām grūtībām iekļūt darba tirgū. Valsts atbalsts algu izmaksu subsīdijas gadījumos, kad algu izmaksas nozīmē kopējo faktiski izmaksājamo summu, ko sedz atbalsta saņēmējs, kas ietver: a) bruto algu pirms nodokļu nomaksas, un b) obligātos maksājumus, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas, un c) bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas (“subsīdijas algām”), var rosināt uzņēmumus lielākā skaitā nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus un strādājošas personas ar invaliditāti. Tādējādi šāda atbalsta mērķis ir veicināt darbaspēka no konkrētām darba ņēmēju kategorijām nodarbināšanu.

| 2. | Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko Komisija piemēros valsts atbalstam, kas ir subsīdijas algām, par kuru ir atsevišķi jāpaziņo saskaņā ar Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (1), 6. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu. Šie norādījumu mērķis ir nodrošināt Komisijas motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

2.

Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko Komisija piemēros valsts atbalstam, kas ir subsīdijas algām, par kuru ir atsevišķi jāpaziņo saskaņā ar Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (1), 6. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu. Šie norādījumu mērķis ir nodrošināt Komisijas motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību.

| 3. | Norādījumi attiecas uz valsts atbalstu, kas ir subsīdijas algām, nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti Regulas (EK) Nr. 800/2008 2. panta 18., 19. un 20. punkta nozīmē. Norādījumi attieksies uz jebkuru individuālu atbalstu, neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai uz kādas shēmas pamata, ja dotācijas ekvivalents pārsniegs 5 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par neizdevīgu darba ņēmēju nodarbināšanu, un EUR 10 miljonus vienam uzņēmumam gada laikā par strādājošas personas ar invaliditāti nodarbināšanu (2). |
| --- | --- |

3.

Norādījumi attiecas uz valsts atbalstu, kas ir subsīdijas algām, nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti Regulas (EK) Nr. 800/2008 2. panta 18., 19. un 20. punkta nozīmē. Norādījumi attieksies uz jebkuru individuālu atbalstu, neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai uz kādas shēmas pamata, ja dotācijas ekvivalents pārsniegs 5 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par neizdevīgu darba ņēmēju nodarbināšanu, un EUR 10 miljonus vienam uzņēmumam gada laikā par strādājošas personas ar invaliditāti nodarbināšanu (2).

| 4. | Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Komisijas novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā pieprasīs, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam, un analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura. |
| --- | --- |

4.

Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Komisijas novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā pieprasīs, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam, un analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura.

2.   ATBALSTA POZITĪVĀ IEDARBĪBA

2.1.   Mērķis sabiedrības kopīgām interesēm

| 5. | Dažu kategoriju darba ņēmējiem ir lielas grūtības atrast darbu, jo darba devēji viņus uzskata par mazāk ražīgiem vai tiem ir aizspriedumi pret šādiem darba ņēmējiem. Iemesls var būt gan viņu pieņemtais, gan faktiskais profesionālās pieredzes trūkums (piemēram, jaunieši vai personas, kas bez darba ir ilgstoši), vai tas, ka viņi cieš no pastāvīgas invaliditātes. Ņemot vērā šo darba ņēmēju pieņemtu vai reālu zemāku darba ražīgumu, iespējams darba ņēmēji tiek izstumti no darba tirgus, ja darba devējiem nepiedāvā kompensāciju par šādu darba ņēmēju nodarbināšanu. |
| --- | --- |

5.

Dažu kategoriju darba ņēmējiem ir lielas grūtības atrast darbu, jo darba devēji viņus uzskata par mazāk ražīgiem vai tiem ir aizspriedumi pret šādiem darba ņēmējiem. Iemesls var būt gan viņu pieņemtais, gan faktiskais profesionālās pieredzes trūkums (piemēram, jaunieši vai personas, kas bez darba ir ilgstoši), vai tas, ka viņi cieš no pastāvīgas invaliditātes. Ņemot vērā šo darba ņēmēju pieņemtu vai reālu zemāku darba ražīgumu, iespējams darba ņēmēji tiek izstumti no darba tirgus, ja darba devējiem nepiedāvā kompensāciju par šādu darba ņēmēju nodarbināšanu.

| 6. | No sociālā viedokļa ir vēlams, lai visu kategoriju darba ņēmēji būtu integrēti darba tirgū. Tas nozīmē, ka daļu no valsts ienākumiem var pārdalīt tiem darba ņēmējiem uz kuriem attiecas pasākumi. Valsts atbalsts var palīdzēt neizdevīgiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū vai palikt darba tirgū, sedzot papildu izmaksas, kas izriet no viņu pieņemtā, vai faktiskā zemāka darba ražīguma. |
| --- | --- |

6.

No sociālā viedokļa ir vēlams, lai visu kategoriju darba ņēmēji būtu integrēti darba tirgū. Tas nozīmē, ka daļu no valsts ienākumiem var pārdalīt tiem darba ņēmējiem uz kuriem attiecas pasākumi. Valsts atbalsts var palīdzēt neizdevīgiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū vai palikt darba tirgū, sedzot papildu izmaksas, kas izriet no viņu pieņemtā, vai faktiskā zemāka darba ražīguma.

| 7. | Dalībvalstīm būtu jāpierāda, ka atbalsts paredzēts, lai sasniegtu minēto mērķi sabiedrības kopīgām interesēm. Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:






  a) | darba ņēmēju skaitu un kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas; |
| --- | --- | --- |

7.

Dalībvalstīm būtu jāpierāda, ka atbalsts paredzēts, lai sasniegtu minēto mērķi sabiedrības kopīgām interesēm. Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:

a)

darba ņēmēju skaitu un kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas;

| b) | attiecīgo darba ņēmēju kategoriju nodarbinātības rādītājus, uz kuriem pasākums attiecas valsts un/vai reģionālajā līmenī un attiecīgajā(-os) uzņēmumā(-os); |
| --- | --- |

b)

attiecīgo darba ņēmēju kategoriju nodarbinātības rādītājus, uz kuriem pasākums attiecas valsts un/vai reģionālajā līmenī un attiecīgajā(-os) uzņēmumā(-os);

| c) | attiecīgo darba ņēmēju kategoriju bezdarba rādītājus valsts un/vai reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo darba ņēmēju kategoriju bezdarba rādītājus valsts un/vai reģionālajā līmenī;

| d) | īpaši atstumtas apakšgrupas plašākās invalīdu un neizdevīgu darba ņēmēju kategorijās. |
| --- | --- |

d)

īpaši atstumtas apakšgrupas plašākās invalīdu un neizdevīgu darba ņēmēju kategorijās.

2.2.   Valsts atbalsts kā piemērots politikas instruments

| 8. | Valsts atbalsts algu subsīdiju formā nav vienīgais pieejamais politikas instruments, kas pieejams dalībvalstīm, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātību. Dalībvalstis var arī izmantot vispārējus pasākumus kā darbaspēka un sociālo izmaksu vispārēju samazinājumu, palielināt ieguldījumus izglītībā un mācībās, tāpat pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu konsultācijas, vispārēju palīdzību un mācības bezdarbniekiem, kā arī uzlabotu darba tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

8.

Valsts atbalsts algu subsīdiju formā nav vienīgais pieejamais politikas instruments, kas pieejams dalībvalstīm, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātību. Dalībvalstis var arī izmantot vispārējus pasākumus kā darbaspēka un sociālo izmaksu vispārēju samazinājumu, palielināt ieguldījumus izglītībā un mācībās, tāpat pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu konsultācijas, vispārēju palīdzību un mācības bezdarbniekiem, kā arī uzlabotu darba tiesisko regulējumu.

| 9. | Ja dalībvalsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ir konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam izmantošanā, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par pienācīgu instrumentu. Komisija īpaši ņems vērā ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumus, ja dalībvalsts tādus būs veikusi. |
| --- | --- |

9.

Ja dalībvalsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ir konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam izmantošanā, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par pienācīgu instrumentu. Komisija īpaši ņems vērā ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumus, ja dalībvalsts tādus būs veikusi.

2.3.   Atbalsta stimulējošā ietekme un tā nepieciešamība

| 10. | Valsts atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai, rezultātā ,atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātības pieaugumu uzņēmumā. Jauniem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti vajadzētu aizņemt tikai no jauna radītās darba vietas vai tās darba vietas, kas ir atbrīvojušās sakarā ar aiziešanu no darba pēc brīvas gribas, invaliditāti, pensionēšanos, iestājoties pensijas vecumam, darba laika samazinājumu pēc brīvas gribas vai likumīgu atlaišanu no darba par amatpārkāpumu. Darba vietas, kas radušās, atlaižot no darba, nav paredzēts piešķirt nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti. Tādējādi valsts atbalstu nevar izmantot, lai aizstātu darba ņēmējus, attiecībā uz kuriem uzņēmums vairs nesaņem subsīdijas, un kuri rezultātā ir atlaisti no darba. |
| --- | --- |

10.

Valsts atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai, rezultātā ,atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātības pieaugumu uzņēmumā. Jauniem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti vajadzētu aizņemt tikai no jauna radītās darba vietas vai tās darba vietas, kas ir atbrīvojušās sakarā ar aiziešanu no darba pēc brīvas gribas, invaliditāti, pensionēšanos, iestājoties pensijas vecumam, darba laika samazinājumu pēc brīvas gribas vai likumīgu atlaišanu no darba par amatpārkāpumu. Darba vietas, kas radušās, atlaižot no darba, nav paredzēts piešķirt nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti. Tādējādi valsts atbalstu nevar izmantot, lai aizstātu darba ņēmējus, attiecībā uz kuriem uzņēmums vairs nesaņem subsīdijas, un kuri rezultātā ir atlaisti no darba.

| 11. | Dalībvalstīm būtu jāpierāda Komisijai stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam ir jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai dalībvalstij, pirms attiecīgās darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, ir pieņemtas darbā. Otrkārt, dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts tiek maksāts par nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti uzņēmumā, ja pieņemšana darbā bez šāda atbalsta nenotiktu. |
| --- | --- |

11.

Dalībvalstīm būtu jāpierāda Komisijai stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam ir jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai dalībvalstij, pirms attiecīgās darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, ir pieņemtas darbā. Otrkārt, dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts tiek maksāts par nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti uzņēmumā, ja pieņemšana darbā bez šāda atbalsta nenotiktu.

| 12. | Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:






  a) | iekšējos dokumentus par atbalsta saņēmēju attiecībā uz nodarbinātības izmaksām saistībā ar attiecīgajām darba ņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas pasākums, diviem šādiem scenārijiem: ar vai bez atbalsta; |
| --- | --- | --- |

12.

Savā analīzē Komisija cita starpā apsvērs šādus elementus:

a)

iekšējos dokumentus par atbalsta saņēmēju attiecībā uz nodarbinātības izmaksām saistībā ar attiecīgajām darba ņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas pasākums, diviem šādiem scenārijiem: ar vai bez atbalsta;

| b) | esošas vai kādreiz piešķirtas subsīdijas algām attiecīgajam uzņēmumam: darba ņēmēju kategorijas un skaitu, kas saņem subsīdijas; |
| --- | --- |

b)

esošas vai kādreiz piešķirtas subsīdijas algām attiecīgajam uzņēmumam: darba ņēmēju kategorijas un skaitu, kas saņem subsīdijas;

| c) | darba ņēmēju kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas, gada apgrozījumu. |
| --- | --- |

c)

darba ņēmēju kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas, gada apgrozījumu.

2.4.   Atbalsta samērīgums

| 13. | Dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka tā summa ir samazināta līdz minimumam, lai sasniegtu atbalsta mērķi.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz neto papildu izmaksas, nodarbinot darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, salīdzinājumā ar izmaksām, nodarbinot darba ņēmējus bez īpašām vajadzībām (3).
  Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 800/2008 40 (4) un 41 (5) pantā noteikto. Attaisnojamās izmaksas, kurām piemēro atbalsta intensitātes, jāaprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/2008 40 (6) un 41 (7) pantu. |
| --- | --- |

13.

Dalībvalstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka tā summa ir samazināta līdz minimumam, lai sasniegtu atbalsta mērķi.

Dalībvalstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz neto papildu izmaksas, nodarbinot darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, salīdzinājumā ar izmaksām, nodarbinot darba ņēmējus bez īpašām vajadzībām (3).

Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 800/2008 40 (4) un 41 (5) pantā noteikto. Attaisnojamās izmaksas, kurām piemēro atbalsta intensitātes, jāaprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/2008 40 (6) un 41 (7) pantu.

3.   ATBALSTA NEGATĪVĀ IETEKME

| 14. | Ja atbalsts ir proporcionāls atbalsta mērķa sasniegšanai, atbalsta negatīvās sekas būs ierobežotas, un negatīvo seku analīze varētu vairs nebūt vajadzīga. Tomēr dažos gadījumos, pat ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu darba ņēmēju kategoriju, uz kurām attiecas pasākums, nodarbinātību, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Komisija veiks analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties, atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (8). |
| --- | --- |

14.

Ja atbalsts ir proporcionāls atbalsta mērķa sasniegšanai, atbalsta negatīvās sekas būs ierobežotas, un negatīvo seku analīze varētu vairs nebūt vajadzīga. Tomēr dažos gadījumos, pat ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu darba ņēmēju kategoriju, uz kurām attiecas pasākums, nodarbinātību, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Komisija veiks analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties, atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (8).

| 15. | Atbalsta izstrādes elementi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:






  a) | selektivitāte; |
| --- | --- | --- |

15.

Atbalsta izstrādes elementi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:

a)

selektivitāte;

| b) | atbalsta apjoms; |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms;

| c) | atbalsta atkārtošanās un ilgums; |
| --- | --- |

c)

atbalsta atkārtošanās un ilgums;

| d) | atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

d)

atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām.

| 16. | Piemēram, atbalsta sistēmai, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā dalībvalstīs vairāk pieņemt darbā nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti, visticamāk būs citāda ietekme uz tirgu nekā lielam atbalsta apjomam, ko ad hoc piešķir vienam uzņēmumam, lai ļautu tam palielināt noteiktas kategorijas darba ņēmēju pieņemšanu darbā. Pēdējais visticamāk traucētu konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt. Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja nodarbinātības izmaksas saņēmēja uzņēmējdarbībā veido lielu daļu no kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

16.

Piemēram, atbalsta sistēmai, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā dalībvalstīs vairāk pieņemt darbā nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti, visticamāk būs citāda ietekme uz tirgu nekā lielam atbalsta apjomam, ko ad hoc piešķir vienam uzņēmumam, lai ļautu tam palielināt noteiktas kategorijas darba ņēmēju pieņemšanu darbā. Pēdējais visticamāk traucētu konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt. Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja nodarbinātības izmaksas saņēmēja uzņēmējdarbībā veido lielu daļu no kopējām izmaksām.

| 17. | Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var radīt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Komisija cita starpā aplūko:






  a) | tirgus struktūru; |
| --- | --- | --- |

17.

Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var radīt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Komisija cita starpā aplūko:

a)

tirgus struktūru;

| b) | sektora vai nozares raksturlielumus; |
| --- | --- |

b)

sektora vai nozares raksturlielumus;

| c) | situāciju valsts/reģionālajā darba tirgū. |
| --- | --- |

c)

situāciju valsts/reģionālajā darba tirgū.

| 18. | Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (9), produktu diferenciācijas nozīmīgumu (10) un ienākšanas un iziešanas barjeras. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (11). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, kuram raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (12) un atbalsta saņēmējs ir būtisks šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu, piemēram, atlikt vai atteikties no jaunu produktu vai tehnoloģiju ieviešanas, vai arī pilnībā pamest tirgu. |
| --- | --- |

18.

Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (9), produktu diferenciācijas nozīmīgumu (10) un ienākšanas un iziešanas barjeras. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (11). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, kuram raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (12) un atbalsta saņēmējs ir būtisks šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu, piemēram, atlikt vai atteikties no jaunu produktu vai tehnoloģiju ieviešanas, vai arī pilnībā pamest tirgu.

| 19. | Komisija arī pievērsīs uzmanību nozares iezīmēm, kā piemēram, vai tās ir piesātinātas, un vai tirgi nozarē ir augoši (13), nostabilizējušies vai tajos vērojama lejupslīde. Piemēram, nostabilizējušos tirgu piesātinātības dēļ kādā nozarē rezultātā var pieaugt risks, ka to uzņēmumu, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, produkcijas izlaide ir ierobežota vai tā tiek izstumta. |
| --- | --- |

19.

Komisija arī pievērsīs uzmanību nozares iezīmēm, kā piemēram, vai tās ir piesātinātas, un vai tirgi nozarē ir augoši (13), nostabilizējušies vai tajos vērojama lejupslīde. Piemēram, nostabilizējušos tirgu piesātinātības dēļ kādā nozarē rezultātā var pieaugt risks, ka to uzņēmumu, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, produkcijas izlaide ir ierobežota vai tā tiek izstumta.

| 20. | Visbeidzot, pasākums tiks skatīts kontekstā ar stāvokli darba tirgū, tas ir, tiks ņemti vērā bezdarba un nodarbinātības rādītāji, algu līmenis un darba tiesības. |
| --- | --- |

20.

Visbeidzot, pasākums tiks skatīts kontekstā ar stāvokli darba tirgū, tas ir, tiks ņemti vērā bezdarba un nodarbinātības rādītāji, algu līmenis un darba tiesības.

| 21. | Dažos gadījumos algu subsīdijas var novest pie 22. līdz 27. punktā aprakstītajiem konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

21.

Dažos gadījumos algu subsīdijas var novest pie 22. līdz 27. punktā aprakstītajiem konkurences traucējumiem.

Aizvietošanas un izstumšanas ietekme

| 22. | Aizvietošanas ietekme attiecas uz situāciju, kad noteiktas kategorijas darba ņēmēji vienkārši aizvieto citu kategoriju darba vietas. Algu subsīdijas, kas paredzētas attiecība uz konkrētu darba ņēmēju apakšgrupu, sadala darbaspēku subsidētos un nesubsidētos darba ņēmējos un var pamudināt uzņēmumus aizvietot nesubsidētus darba ņēmējus ar subsidētiem. Tas notiek, jo relatīvās algu izmaksas subsidētiem un nesubsidētiem darba ņēmējiem ir izmainījušās (14). |
| --- | --- |

22.

Aizvietošanas ietekme attiecas uz situāciju, kad noteiktas kategorijas darba ņēmēji vienkārši aizvieto citu kategoriju darba vietas. Algu subsīdijas, kas paredzētas attiecība uz konkrētu darba ņēmēju apakšgrupu, sadala darbaspēku subsidētos un nesubsidētos darba ņēmējos un var pamudināt uzņēmumus aizvietot nesubsidētus darba ņēmējus ar subsidētiem. Tas notiek, jo relatīvās algu izmaksas subsidētiem un nesubsidētiem darba ņēmējiem ir izmainījušās (14).

| 23. | Tā uzņēmumi, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus konkurē tajos pašos preču un pakalpojumu tirgos, kā uzņēmumi, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, algu subsīdijas var ietekmēt darba vietu samazinājumu citā ekonomikas nozarē. Šāda situācija rodas, ja uzņēmums, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, palielina ražošanu, izspiežot to uzņēmumu produkciju, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, tā rezultātā piešķirtais atbalsts izspiež darba vietas, kas nav subsidētas. |
| --- | --- |

23.

Tā uzņēmumi, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus konkurē tajos pašos preču un pakalpojumu tirgos, kā uzņēmumi, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, algu subsīdijas var ietekmēt darba vietu samazinājumu citā ekonomikas nozarē. Šāda situācija rodas, ja uzņēmums, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, palielina ražošanu, izspiežot to uzņēmumu produkciju, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, tā rezultātā piešķirtais atbalsts izspiež darba vietas, kas nav subsidētas.

Ienākšanu tirgū un iziešana no tā

| 24. | Nodarbinātības izmaksas ir daļa no jebkura uzņēmuma darbības izmaksām. Tāpēc īpaši svarīgi, lai atbalsta pasākumi pozitīvi ietekmētu nodarbinātību, nevis vienkārši dotu uzņēmumiem iespēju samazināt izmaksas, kuras būtu jāsedz citādi. Piemēram, algu subsīdijas samazina ražošanas pastāvīgās izmaksas un tādējādi padarītu pievilcīgāku ienākšanu tirgū uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ienākt tirgū vai ieviest jaunus produktus, kaitējot veiksmīgākiem konkurentiem. |
| --- | --- |

24.

Nodarbinātības izmaksas ir daļa no jebkura uzņēmuma darbības izmaksām. Tāpēc īpaši svarīgi, lai atbalsta pasākumi pozitīvi ietekmētu nodarbinātību, nevis vienkārši dotu uzņēmumiem iespēju samazināt izmaksas, kuras būtu jāsedz citādi. Piemēram, algu subsīdijas samazina ražošanas pastāvīgās izmaksas un tādējādi padarītu pievilcīgāku ienākšanu tirgū uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ienākt tirgū vai ieviest jaunus produktus, kaitējot veiksmīgākiem konkurentiem.

| 25. | Valsts atbalsta pieejamība ietekmēs arī uzņēmuma lēmumu pamest tirgu, kurā tas jau darbojas. Algas subsīdijas var samazināt zaudējumu izmēru un dot firmām iespēju ilgāk palikt tirgū, kas varētu nozīmēt, ka citi, māk efektīvi uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti pamest tirgu. |
| --- | --- |

25.

Valsts atbalsta pieejamība ietekmēs arī uzņēmuma lēmumu pamest tirgu, kurā tas jau darbojas. Algas subsīdijas var samazināt zaudējumu izmēru un dot firmām iespēju ilgāk palikt tirgū, kas varētu nozīmēt, ka citi, māk efektīvi uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti pamest tirgu.

Ieguldījumu veicināšana

| 26. | Tirgos, kuros tiek piešķirtas algu subsīdijas, uzņēmumi netiek veicināti konkurēt, un var samazināt to ieguldījumus un mēģinājumus palielināt efektivitāti un inovācijas. Var rasties situācija, ka atbalsta saņēmējs lēnāk ievieš jaunas mazāk darbietilpīgas tehnoloģijas un intensīvas ražošanas metodes. Konkurējošu vai papildinošu produktu ražotāji arī var samazināt vai atlikt ieguldījumus. Rezultātā kopējais ieguldījumu līmenis attiecīgajā nozarē samazināsies. |
| --- | --- |

26.

Tirgos, kuros tiek piešķirtas algu subsīdijas, uzņēmumi netiek veicināti konkurēt, un var samazināt to ieguldījumus un mēģinājumus palielināt efektivitāti un inovācijas. Var rasties situācija, ka atbalsta saņēmējs lēnāk ievieš jaunas mazāk darbietilpīgas tehnoloģijas un intensīvas ražošanas metodes. Konkurējošu vai papildinošu produktu ražotāji arī var samazināt vai atlikt ieguldījumus. Rezultātā kopējais ieguldījumu līmenis attiecīgajā nozarē samazināsies.

Ietekme uz tirdzniecības plūsmām

| 27. | Konkrētā reģionā piešķirtu algu subsīdiju rezultātā dažas teritorijas var gūt lielākas priekšrocības no labvēlīgākiem ražošanas nosacījumiem nekā citas. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts. |
| --- | --- |

27.

Konkrētā reģionā piešķirtu algu subsīdiju rezultātā dažas teritorijas var gūt lielākas priekšrocības no labvēlīgākiem ražošanas nosacījumiem nekā citas. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts.

4.   LĪDZSVAROŠANA UN LĒMUMS

| 28. | Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas Tas tiks darīts atsevišķi attiecībā uz katru pasākumu. Lai līdzsvarotu pozitīvās un negatīvās sekas. Komisija tās novērtēs un veiks vispārēju novērtējumu par to ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nav viegli pieejama, Komisija novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

28.

Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas Tas tiks darīts atsevišķi attiecībā uz katru pasākumu. Lai līdzsvarotu pozitīvās un negatīvās sekas. Komisija tās novērtēs un veiks vispārēju novērtējumu par to ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nav viegli pieejama, Komisija novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju.

| 29. | Komisija varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams un veiksmīgi virzīts atbalsta mērķa sasniegšanai un aprobežojas tikai ar neto papildus izmaksām, kompensējot to darba ņēmēju kategoriju, uz kuriem attiecas pasākums, zemāku darba ražīgumu. |
| --- | --- |

29.

Komisija varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams un veiksmīgi virzīts atbalsta mērķa sasniegšanai un aprobežojas tikai ar neto papildus izmaksām, kompensējot to darba ņēmēju kategoriju, uz kuriem attiecas pasākums, zemāku darba ražīgumu.

---

(1)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

(2)  Ņemot vērā to specifisko būtību, individuālie pasākumi, kas attiecas uz kompensācijām par papildu izmaksām, kas rodas nodarbinot invalīdus, un papildu izmaksām sociālajiem uzņēmumiem, kuru gadījumā dotācijas ekvivalents pārsniedz EUR 10 miljonus par uzņēmumu atbalstam gadā, tiks izvērtēti saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Ad hoc nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbināšanai, kas nesasniedz EUR 5 miljonus, un ad hoc atbalstam lieliem uzņēmumiem nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbināšanai, kas nesasniedz EUR 10 miljonus, Komisija mutatis mutandis piemēros šajos norādījumos izklāstītos principus, lai gan mazāk detalizētā veidā.

(3)  Neto papildu izmaksās ņemtas vērā izmaksas, kas atbilst mērķa kategoriju – nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti – nodarbinātībai (piemēram, zemākas ražības dēļ) un ieguvi, ko atbalsta saņēmējs iegūst no šādas nodarbinātības (piemēram, uzņēmuma tēla uzlabošanās).

(4)  Atbalsta intensitāte nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmām izmaksām.

(5)  Atbalsta strādājošiem darba ņēmējiem ar invaliditāti nedrīkst pārsniegt 75 % no attiecināmām izmaksām.

(6)  Attiecināmās izmaksas ir algu izmaksas par laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc pieņemšanas darbā. Tomēr, ja darba ņēmējs ir īpaši nelabvēlīgā situācijā esošs darba ņēmējs, attiecināmās izmaksas ir algu izmaksas par laiku, kas nepārsniedz 24 mēnešus pēc pieņemšanas darbā.

(7)  Atbalstāmās izmaksas darba ņēmējiem ar invaliditāti ir algu izmaksas par konkrēto laika periodu, kad ir nodarbināta persona ar invaliditāti.

(8)  Atbalsts var ietekmēt vairākus tirgus, jo atbalsta ietekmi nevar ierobežoti attiecināt uz tirgiem, kuros darbojas atbalsta saņēmējs, taču var attiecināt uz citiem tirgiem, piemērām, ieguldījumu tirgiem.

(9)  Uzņēmuma lielumu var izteikt tirgus daļās, kā arī pēc apgrozījuma un/vai darbinieku skaita.

(10)  Jo zemāka ir produktu diferenciācija, jo lielāka būs ietekme uz konkurenta peļņu.

(11)  Svarīgi atzīmēt, ka dažos tirgos ir konkurence, neskatoties uz to, ka tajos darbojas neliels skaits uzņēmumu.

(12)  Jāatzīmē, ka dažkārt atbalsta piešķiršana palīdz pārvarēt ienākšanas barjeras un ļauj jauniem uzņēmumiem ienākt tirgū.

(13)  Augošu tirgu gadījumā atbalsta ietekme uz konkurentiem parasti ir mazāk izteikta.

(14)  Šāda subsidēšanas ietekme ir atkarīga no darba pieprasījuma elastības, gan attiecībā uz subsidētiem darba ņēmējiem, gan nesubsidētiem darba ņēmējiem.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/11

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 188/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.5.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 456/08 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | Visi reģioni |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat) |
| Juridiskais pamats | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)


  De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, vides aizsardzībai |
| Atbalsta forma | Tiešais piešķīrums, valsts aizdevumi un valsts garantijas īslaicīgu finanšu grūtību gadījumos |
| Budžets | EUR 750 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Seši gadi (pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas) |
| Tautsaimniecības nozares | Transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Minister van Verkeer en Waterstaat |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.5.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 456/08

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

Visi reģioni

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

Juridiskais pamats

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, vides aizsardzībai

Atbalsta forma

Tiešais piešķīrums, valsts aizdevumi un valsts garantijas īslaicīgu finanšu grūtību gadījumos

Budžets

EUR 750 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Seši gadi (pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas)

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Minister van Verkeer en Waterstaat

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 10. augusts

2009/C 188/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4202 |
| JPY | Japānas jēna | 138,01 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4450 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85355 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2129 |
| CHF | Šveices franks | 1,5345 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6940 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,678 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 269,31 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7006 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1154 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2095 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0929 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6895 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5361 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,0070 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0985 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0468 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 742,67 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,4031 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,7062 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3269 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 103,40 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9771 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,729 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,0035 |
| THB | Taizemes bats | 48,322 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5813 |
| MXN | Meksikas peso | 18,3135 |
| INR | Indijas rūpija | 67,9000 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4202

JPY

Japānas jēna

138,01

DKK

Dānijas krona

7,4450

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85355

SEK

Zviedrijas krona

10,2129

CHF

Šveices franks

1,5345

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6940

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,678

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

269,31

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7006

PLN

Polijas zlots

4,1154

RON

Rumānijas leja

4,2095

TRY

Turcijas lira

2,0929

AUD

Austrālijas dolārs

1,6895

CAD

Kanādas dolārs

1,5361

HKD

Hongkongas dolārs

11,0070

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0985

SGD

Singapūras dolārs

2,0468

KRW

Dienvidkorejas vons

1 742,67

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,4031

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,7062

HRK

Horvātijas kuna

7,3269

IDR

Indonēzijas rūpija

14 103,40

MYR

Malaizijas ringits

4,9771

PHP

Filipīnu peso

67,729

RUB

Krievijas rublis

45,0035

THB

Taizemes bats

48,322

BRL

Brazīlijas reāls

2,5813

MXN

Meksikas peso

18,3135

INR

Indijas rūpija

67,9000

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/13

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2008. gada 7. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi (2)

Ziņotājvalsts: Itālija

2009/C 188/05

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai jautājumā par lēmuma projekta adresātiem un par to, ka šiem adresātiem ir jāpiemēro naudas sodi. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai jautājumā par lēmuma projekta adresātiem un par to, ka šiem adresātiem ir jāpiemēro naudas sodi.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai par naudas sodu pamatsummām, kā arī par attiecīgo Komisijas pamatojumu šo naudas sodu noteikšanai. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai par naudas sodu pamatsummām, kā arī par attiecīgo Komisijas pamatojumu šo naudas sodu noteikšanai.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par to, ka nepastāv atbildību mīkstinoši vai pastiprinoši apstākļi. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par to, ka nepastāv atbildību mīkstinoši vai pastiprinoši apstākļi.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir jāpiemēro Komisijas 2002. gada paziņojums par naudas sodu neuzlikšanu vai to samazināšanu (Paziņojums par iecietību). |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir jāpiemēro Komisijas 2002. gada paziņojums par naudas sodu neuzlikšanu vai to samazināšanu (Paziņojums par iecietību).

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par naudas sodu samazināšanu, pamatojoties uz 2002. gada Paziņojumu par iecietību. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par naudas sodu samazināšanu, pamatojoties uz 2002. gada Paziņojumu par iecietību.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par to, ka nav pamata samazināt naudas sodu apmēru saskaņā ar 35. pantu pamatnostādnēs naudas soda aprēķināšanai, kā to bija pieprasījuši pieci uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par to, ka nav pamata samazināt naudas sodu apmēru saskaņā ar 35. pantu pamatnostādnēs naudas soda aprēķināšanai, kā to bija pieprasījuši pieci uzņēmumi.

| 7. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijas lēmumam vienam uzņēmumam piešķirt naudas soda samazinājumu, kā arī par tā apmēru, pamatojoties uz šā uzņēmuma maksātnespēju un citiem īpašiem apstākļiem saistībā ar tā konkrēto situāciju. Mazākums atturas. |
| --- | --- |

7.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijas lēmumam vienam uzņēmumam piešķirt naudas soda samazinājumu, kā arī par tā apmēru, pamatojoties uz šā uzņēmuma maksātnespēju un citiem īpašiem apstākļiem saistībā ar tā konkrēto situāciju. Mazākums atturas.

| 8. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai par naudas sodu galīgo apmēru. Mazākums atturas. |
| --- | --- |

8.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai par naudas sodu galīgo apmēru. Mazākums atturas.

| 9. | Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/14

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi

(atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

2009/C 188/06

No lēmuma projekta izriet šādi apsvērumi.

IEVADS

Komisija 2003. gada augusta beigās nolēma 2003. gada septembrī veikt pārbaudes Beļģijā, uzņēmumos Allied Arthur Pierre, Interdean, Transworld un Ziegler. Pēc šīm pārbaudēm Allied Arthur Pierre iesniedza pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda vai, ja tas nebūtu iespējams, par iespējamā naudas soda samazināšanu saskaņā ar Komisijas 2002. gada paziņojumu par atbrīvojumu no naudas soda un naudas soda samazināšanu karteļu gadījumos. Tā kā Komisija jau bija veikusi mērķtiecīgu pārbaudi un ieguvusi pierādījumus par karteli, atbrīvojumu no naudas soda nevarēja piešķirt. Tomēr, pamatojoties uz [*] (1), Komisija plānoja Allied Arthur Pierre piešķirt naudas soda samazinājumu 30–50 % apmērā.

Komisija 2005. gada februārī, septembrī un oktobrī, kā arī 2007. gada jūlijā un oktobrī attiecīgajiem uzņēmumiem, kā arī konkurentiem un pārcelšanās pakalpojumus sniedzošo uzņēmumu arodorganizācijai Beļģijā nosūtīja informācijas pieprasījumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 18. pantu.

Komisijas sākotnējais slēdziens bija tāds, ka lēmuma projekta adresāti bija piedalījušies starptautisko pārcelšanās pakalpojumu jomas kartelī Beļģijā. Šie uzņēmumi noteica cenas, sadalīja klientus un manipulēja ar piedāvājumu iesniegšanu, tādējādi pārkāpjot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. panta un EEZ līguma 53. panta noteikumus. Karteļa darbības ilgums bija 19 gadi, sākot vismaz no 1984. gada līdz 2003. gadam.

Paziņojums par iebildumiem un atbildes iesniegšanas termiņš

Paziņojums par iebildumiem 2006. gada 19. oktobrī tika nosūtīts 32 adresātiem, proti: Allied Arthur Pierre NV; North American International Holding Corporation; North American Van Lines Inc.; Sirva Inc.; Exel International Holdings (Belgium) NV; Exel International Holdings (Netherlands I) BV; Exel International Holdings (Netherlands II) BV; Exel International Holdings Limited; Exel Investments Limited; Realcause Limited; Amcrisp Limited; Interdean AG; Interdean Group Limited; Interdean Holding BV; Interdean International Limited; Interdean NV; Interdean SA; Iriben Limited; Rondspant BV; Team Relocations NV; Team Relocations Limited; Trans Euro Limited; Amertranseuro International Holdings Limited; [*]; Mozer Moving International SPRL; Gosselin World Wide Moving NV; Stichting Administratiekantoor Portielje; Compas International Movers NV; Transworld International NV; Putters International NV; Verhuizingen Coppens NV un Ziegler SA.

Adresāti saņēma paziņojumu par iebildumiem laikā no 2006. gada 20. oktobra līdz 23. oktobrim, atbilžu iesniegšanas termiņš bija divi mēneši. Pēc pamatotiem lūgumiem termiņa pagarinājums tika piešķirts šādiem uzņēmumiem: Coppens – līdz 2007. gada 15. janvārim, Gosselin – līdz 2007. gada 22. janvārim; kā arī Stichting un Interdean – līdz 2007. gada 22. janvārim. Visas puses savas atbildes iesniedza noteiktajā termiņā.

Piekļuve lietas materiāliem

Pusēm bija dota piekļuve lietas materiāliem DVD formātā, kas pēc pieprasījuma tika nosūtīti visām pusēm. Citi lietas dokumenti bija pieejami Komisijas telpās, un 28 uzņēmumi izmantoja iespēju izskatīt šos dokumentus. Neviena no pusēm, izņemot Ziegler, nevērsās pie uzklausīšanas amatpersonas saistībā ar piekļuvi lietas materiāliem. Ziegler uzklausīšanas amatpersonai iesniedza rakstisku lūgumu sniegt piekļuvi citu pušu atbildēm uz paziņojumu par iebildumiem. Uzklausīšanas amatpersona liedza šo piekļuvi, jo pēc iebildumu paziņošanas saņemtā informācija nav izmeklēšanas lietas daļa un tādējādi nav pieejama. Pusēm ir tiesības piekļūt citu pušu atbildēm uz paziņojumu par iebildumiem tikai tad, ja tajās ir ietverta apsūdzoša rakstura informācija un ja Komisija to izmanto savā galīgajā lēmumā, vai ja šajās atbildēs ir sniegti attaisnojoši pierādījumi (2).

Mutiskā uzklausīšana

Mutiskā uzklausīšana notika 2007. gada 22. martā. Uzklausīšanā piedalījās visas puses vai to pārstāvji, izņemot Exel uzņēmumu grupu (Allied Arthur Pierre mātesuzņēmumi), [*], Mozer, Putters, Gosselin un Stichting.

Faktu vēstule

Pēc uzklausīšanas [*] pierādījumi [*]. Komisija uzskatīja, ka šie papildu pierādījumi bija noderīgi, lai pamatotu paziņojumā par iebildumiem ietvertos argumentus. Tāpēc 2007. gada 23. augustā visām pusēm tika nosūtīta faktu vēstule, kurā bija izklāstīta pierādījumu būtība un paskaidrots, kā Komisija plānoja šos pierādījumus izmantot lēmuma projektā, kā arī CD-ROM ar papildu pierādījumiem. Atbildes sniegšanai uz faktu vēstuli pusēm tika dotas divas nedēļas.

Jaunie pierādījumi neizraisīja papildu vai jaunus iebildumus pret pusēm, bet gan apstiprināja un papildināja Komisijas izmeklēšanā iegūtos pierādījumus.

LĒMUMA PROJEKTS

[*] Attiecībā uz diviem uzņēmumiem lēmuma projektā norādītais pārkāpuma ilgums ir īsāks nekā paziņojumā par iebildumiem norādītais ilgums.

Komisijai iesniegtais lēmuma projekts ietver tikai tos iebildumus, attiecībā uz kuriem pusēm tika dota iespēja darīt zināmu savu viedokli.

Līdz ar to es uzskatu, ka šajā lietā pušu tiesības tikt uzklausītām ir ievērotas.

Briselē, 2008. gada 25. februārī

Karen WILLIAMS

---

(1)  Daļa no šā teksta ir rediģēta, lai nodrošinātu to, ka netiek atklāta konfidenciāla informācija; šīs daļas ir ieslēgtas kvadrātiekavās un atzīmētas ar zvaigznīti.

1

(2)  Pirmās instances tiesas 2006. gada 27. septembra spriedums lietā Nr. T-43/02, Jungbunzlauer.

2

Jungbunzlauer

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/16

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2008. gada 11. marts)

par procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu

(Lieta COMP/38.543 – Starptautiskie pārcelšanās pakalpojumi)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 188/07

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2008. gada 11. martā pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu. Atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 30. panta noteikumiem (1) Komisija šeit publicē pušu vārdus un lēmuma galveno saturu, tajā skaitā visus uzliktos sodus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 11. martā pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu. Atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 30. panta noteikumiem (1) Komisija šeit publicē pušu vārdus un lēmuma galveno saturu, tajā skaitā visus uzliktos sodus.

II.   LIETAS APRAKSTS

1.   Procedūra

| 2. | Šo lietu uzsāka kā ex-officio izmeklēšanu, ko veica Beļģijā, uzņēmumos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV un Transworld International NV (2003. gada 16. un 17. septembrī) un Ziegler SA (2003. gada 16.–18. septembrī). Tika atklātas vairākas rakstiskas vienošanās par cenu noteikšanu un daudzi citi dokumenti, kas apliecināja cenu netiešu noteikšanu tā dēvēto “komisijas maksu” veidā, kā arī manipulācijas ar piedāvājumu iesniegšanu un klientu sadalīšanu. Šie pierādījumi liecināja par to, ka kartelī piedalījās deviņi uzņēmumi un ka šis kartelis darbojās laikā no 1984. gada oktobra līdz 1990. gadu sākumam un no 1997. gada aprīļa līdz 2003. gada septembrim. |
| --- | --- |

2.

Šo lietu uzsāka kā ex-officio izmeklēšanu, ko veica Beļģijā, uzņēmumos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV un Transworld International NV (2003. gada 16. un 17. septembrī) un Ziegler SA (2003. gada 16.–18. septembrī). Tika atklātas vairākas rakstiskas vienošanās par cenu noteikšanu un daudzi citi dokumenti, kas apliecināja cenu netiešu noteikšanu tā dēvēto “komisijas maksu” veidā, kā arī manipulācijas ar piedāvājumu iesniegšanu un klientu sadalīšanu. Šie pierādījumi liecināja par to, ka kartelī piedalījās deviņi uzņēmumi un ka šis kartelis darbojās laikā no 1984. gada oktobra līdz 1990. gadu sākumam un no 1997. gada aprīļa līdz 2003. gada septembrim.

| 3. | Paziņojums par iebildumiem tika pieņemts 2006. gada 18. oktobrī, un laikā no 2006. gada 20. līdz 23. oktobrim to paziņoja 32 adresātiem. |
| --- | --- |

3.

Paziņojums par iebildumiem tika pieņemts 2006. gada 18. oktobrī, un laikā no 2006. gada 20. līdz 23. oktobrim to paziņoja 32 adresātiem.

| 4. | Uzklausīšana notika 2007. gada 22. martā. |
| --- | --- |

4.

Uzklausīšana notika 2007. gada 22. martā.

| 5. | Visām pusēm 2007. gada 23. augustā tika nosūtīta faktu vēstule, kurā bija norādīts, ka Komisija plānoja šos pierādījumus izmantot pret Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV un Ziegler SA. |
| --- | --- |

5.

Visām pusēm 2007. gada 23. augustā tika nosūtīta faktu vēstule, kurā bija norādīts, ka Komisija plānoja šos pierādījumus izmantot pret Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV un Ziegler SA.

| 6. | Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2007. gada 18. februārī un 7. martā sniedza labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2007. gada 18. februārī un 7. martā sniedza labvēlīgu atzinumu.

2.   Pārkāpuma kopsavilkums

| 7. | Šis kartelis ir saistīts ar starptautiskajiem pārcelšanās pakalpojumiem Beļģijā. Šie pakalpojumi ietver gan fizisko personu (privātpersonu, kā arī uzņēmumu vai citu publisku iestāžu darbinieku) īpašuma pārvadāšanu, gan uzņēmumu vai publisko iestāžu īpašuma pārvadāšanu. Šādi starptautiski pārvadājumi tiek veikti no Beļģijas uz citām valstīm, kā arī no citām valstīm uz Beļģiju. Pārvadājumu raksturīga pazīme ir tāda, ka Beļģija ir vai nu izejas punkts, vai arī galamērķis. |
| --- | --- |

7.

Šis kartelis ir saistīts ar starptautiskajiem pārcelšanās pakalpojumiem Beļģijā. Šie pakalpojumi ietver gan fizisko personu (privātpersonu, kā arī uzņēmumu vai citu publisku iestāžu darbinieku) īpašuma pārvadāšanu, gan uzņēmumu vai publisko iestāžu īpašuma pārvadāšanu. Šādi starptautiski pārvadājumi tiek veikti no Beļģijas uz citām valstīm, kā arī no citām valstīm uz Beļģiju. Pārvadājumu raksturīga pazīme ir tāda, ka Beļģija ir vai nu izejas punkts, vai arī galamērķis.

| 8. | Lēmumā ir secināts, ka 10 uzņēmumi, proti, Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV un Ziegler SA, laikā no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 10. septembrim darbojās kartelī starptautisko pārcelšanās pakalpojumu tirgū Beļģijā, nosakot cenas un sadalot tirgu. Šie uzņēmumi vienojās par cenām, savā starpā sadalīja pārcelšanās līgumus, veicot manipulācijas ar piedāvājumu iesniegšanu fiktīvu piedāvājumu veidā (tā dēvētās “viltus tāmes”), kā arī izmantoja finansiālās kompensācijas sistēmu, ko sauc par “komisijas maksu”. Šī komisijas maksa bija patērētājam pieprasītās galīgās cenas apslēptais elements. Atsevišķu dalībnieku piedalīšanās kartelī ilga no 3 mēnešiem līdz vairāk nekā 18 gadiem. |
| --- | --- |

8.

Lēmumā ir secināts, ka 10 uzņēmumi, proti, Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV un Ziegler SA, laikā no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 10. septembrim darbojās kartelī starptautisko pārcelšanās pakalpojumu tirgū Beļģijā, nosakot cenas un sadalot tirgu. Šie uzņēmumi vienojās par cenām, savā starpā sadalīja pārcelšanās līgumus, veicot manipulācijas ar piedāvājumu iesniegšanu fiktīvu piedāvājumu veidā (tā dēvētās “viltus tāmes”), kā arī izmantoja finansiālās kompensācijas sistēmu, ko sauc par “komisijas maksu”. Šī komisijas maksa bija patērētājam pieprasītās galīgās cenas apslēptais elements. Atsevišķu dalībnieku piedalīšanās kartelī ilga no 3 mēnešiem līdz vairāk nekā 18 gadiem.

3.   Adresāti

| 9. | Lēmuma adresāti ir 31 juridiskā persona, kas minēta 21. punktā un kura ir 10 iesaistīto uzņēmumu sastāvā, jo šīs juridiskās personas piedalījās kartelī vai arī tās ir atbildīgas par šādu līdzdalību. |
| --- | --- |

9.

Lēmuma adresāti ir 31 juridiskā persona, kas minēta 21. punktā un kura ir 10 iesaistīto uzņēmumu sastāvā, jo šīs juridiskās personas piedalījās kartelī vai arī tās ir atbildīgas par šādu līdzdalību.

| 10. | Mātesuzņēmumu atbildība par savām filiālēm, kuras piedalījās kartelī, pamatojas uz apsvērumu, ka tās ir viena un tā paša uzņēmuma daļa Līguma 81. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. Visiem mātesuzņēmumiem tieši vai netieši pieder 100 % (vai gandrīz 100 %) savu filiāļu kapitāla. Tāpēc var pieņemt, ka mātesuzņēmumi izšķiroši ietekmēja savu filiāļu tirdzniecības politiku. Lēmumā ir secināts, ka neviens mātesuzņēmums nav apstrīdējis šo pieņēmumu. |
| --- | --- |

10.

Mātesuzņēmumu atbildība par savām filiālēm, kuras piedalījās kartelī, pamatojas uz apsvērumu, ka tās ir viena un tā paša uzņēmuma daļa Līguma 81. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. Visiem mātesuzņēmumiem tieši vai netieši pieder 100 % (vai gandrīz 100 %) savu filiāļu kapitāla. Tāpēc var pieņemt, ka mātesuzņēmumi izšķiroši ietekmēja savu filiāļu tirdzniecības politiku. Lēmumā ir secināts, ka neviens mātesuzņēmums nav apstrīdējis šo pieņēmumu.

4.   Korekcijas pasākumi

| 11. | Naudas soda pamatsumma ir noteikta šādi. Atkarībā no izdarīta pārkāpuma smaguma pakāpes daļu no attiecīgo pakalpojumu vērtības, ko pārdevis katrs uzņēmums attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā pēdējā pilnajā gadā, kad tas bija iesaistījies pārkāpumā, (“mainīgā summa”) reizina ar to gadu skaitu, kuros uzņēmums piedalījās pārkāpumā, un pieskaita papildu summu (“palielinājums”), ko arī aprēķina kā daļu no pārdošanas vērtības, lai uzņēmumus atturētu no horizontālās vienošanās par cenu noteikšanu, tirgu sadali un ražošanas izlaides ierobežošanu (2). |
| --- | --- |

11.

Naudas soda pamatsumma ir noteikta šādi. Atkarībā no izdarīta pārkāpuma smaguma pakāpes daļu no attiecīgo pakalpojumu vērtības, ko pārdevis katrs uzņēmums attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā pēdējā pilnajā gadā, kad tas bija iesaistījies pārkāpumā, (“mainīgā summa”) reizina ar to gadu skaitu, kuros uzņēmums piedalījās pārkāpumā, un pieskaita papildu summu (“palielinājums”), ko arī aprēķina kā daļu no pārdošanas vērtības, lai uzņēmumus atturētu no horizontālās vienošanās par cenu noteikšanu, tirgu sadali un ražošanas izlaides ierobežošanu (2).

| 12. | Faktori, kas šajā lietā ņemti vērā, lai noteiktu soda apmēru, ir saistīti ar pārkāpuma veidu (cenu noteikšana, tirgus sadale un manipulēšana ar piedāvājumu pieteikumiem). Lēmumā ir noteikts, ka šajā lietā tiks piemērota mainīgā summa 17 % apmērā un palielinājums 17 % apmērā. |
| --- | --- |

12.

Faktori, kas šajā lietā ņemti vērā, lai noteiktu soda apmēru, ir saistīti ar pārkāpuma veidu (cenu noteikšana, tirgus sadale un manipulēšana ar piedāvājumu pieteikumiem). Lēmumā ir noteikts, ka šajā lietā tiks piemērota mainīgā summa 17 % apmērā un palielinājums 17 % apmērā.

| 13. | Katra atsevišķa uzņēmuma gadījumā mainīgo summu reizina ar to gadu skaitu, kuros uzņēmums piedalījās pārkāpumā; šajā lietā šis skaitlis ir no 0,5 līdz 19 gadiem. |
| --- | --- |

13.

Katra atsevišķa uzņēmuma gadījumā mainīgo summu reizina ar to gadu skaitu, kuros uzņēmums piedalījās pārkāpumā; šajā lietā šis skaitlis ir no 0,5 līdz 19 gadiem.

| 14. | Šajā lietā nepastāv vainu pastiprinoši apstākļi, kas būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

14.

Šajā lietā nepastāv vainu pastiprinoši apstākļi, kas būtu jāņem vērā.

| 15. | Dažas puses ir pieprasījušas ņemt vērā dažādus vainu mīkstinošus apstākļus, piemēram, ierobežotu līdzdalību pārkāpumā, efektīvu sadarbību ar Komisiju ārpus Paziņojuma par iecietību darbības jomas, kā arī faktu, ka publiskās iestādes atļāva vai pat mudināja veikt pret konkurenci vērstas darbības. Lēmumā visas šīs prasības ir noraidītas. |
| --- | --- |

15.

Dažas puses ir pieprasījušas ņemt vērā dažādus vainu mīkstinošus apstākļus, piemēram, ierobežotu līdzdalību pārkāpumā, efektīvu sadarbību ar Komisiju ārpus Paziņojuma par iecietību darbības jomas, kā arī faktu, ka publiskās iestādes atļāva vai pat mudināja veikt pret konkurenci vērstas darbības. Lēmumā visas šīs prasības ir noraidītas.

| 16. | Attiecībā uz dažiem uzņēmumiem naudas sods ir noteikts maksimāli 10 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā (skatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu). |
| --- | --- |

16.

Attiecībā uz dažiem uzņēmumiem naudas sods ir noteikts maksimāli 10 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā (skatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu).

| 17. | Ar šo lēmumu Allied Arthur Pierre NV tika piešķirts naudas soda samazinājums 50 % apmērā. Šis samazinājums tika piešķirts, ņemot vērā šā uzņēmuma iesniegto pierādījumu lielo pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

17.

Ar šo lēmumu Allied Arthur Pierre NV tika piešķirts naudas soda samazinājums 50 % apmērā. Šis samazinājums tika piešķirts, ņemot vērā šā uzņēmuma iesniegto pierādījumu lielo pievienoto vērtību.

| 18. | Saskaņā ar 2002. gada Paziņojuma par iecietību 23. panta pēdējo punktu lēmumā ir noteikts, ka Allied Arthur Pierre NV netiks uzlikts naudas sods par laikposmu līdz 1997. gada aprīlim. |
| --- | --- |

18.

Saskaņā ar 2002. gada Paziņojuma par iecietību 23. panta pēdējo punktu lēmumā ir noteikts, ka Allied Arthur Pierre NV netiks uzlikts naudas sods par laikposmu līdz 1997. gada aprīlim.

| 19. | Pieci uzņēmumi pieprasīja samazināt naudas sodu sakarā ar maksātnespēju pamatnostādņu 35. punkta izpratnē. Lēmumā ir secināts, ka šīs prasības ir jānoraida. |
| --- | --- |

19.

Pieci uzņēmumi pieprasīja samazināt naudas sodu sakarā ar maksātnespēju pamatnostādņu 35. punkta izpratnē. Lēmumā ir secināts, ka šīs prasības ir jānoraida.

| 20. | Šajā lietā Komisija ir ņēmusi vērā īpašos apstākļus saistībā ar uzņēmuma Interdean NV un tā mātesuzņēmumu konkrēto situāciju. Tāpēc lēmumā ir noteikts, ka Interdean NV tiks piešķirts naudas soda samazinājums 70 % apmērā. |
| --- | --- |

20.

Šajā lietā Komisija ir ņēmusi vērā īpašos apstākļus saistībā ar uzņēmuma Interdean NV un tā mātesuzņēmumu konkrēto situāciju. Tāpēc lēmumā ir noteikts, ka Interdean NV tiks piešķirts naudas soda samazinājums 70 % apmērā.

III.   LĒMUMS

| 21. | Lēmuma adresāti ir 31 juridiskā persona, kas ir to 10 uzņēmumu sastāvā, kuri pārkāpa Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus, tieši vai netieši nosakot cenas starptautiskajiem pārcelšanās pakalpojumiem Beļģijā, savā starpā sadalot šā tirgus daļu un manipulējot ar piedāvājumu pieteikumu iesniegšanas procedūru šādos periodos:






  a) | Allied Arthur Pierre NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 9. septembrim; kopīgi un solidāri ar Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV no 1992. gada 9. novembra līdz 1999. gada 18. novembrim. kopīgi un solidāri ar Sirva Inc., North American Van Lines Inc. un North American International Holding Corporation no 1999. gada 19. novembra līdz 2003. gada 9. septembrim; |
| --- | --- | --- |

21.

Lēmuma adresāti ir 31 juridiskā persona, kas ir to 10 uzņēmumu sastāvā, kuri pārkāpa Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus, tieši vai netieši nosakot cenas starptautiskajiem pārcelšanās pakalpojumiem Beļģijā, savā starpā sadalot šā tirgus daļu un manipulējot ar piedāvājumu pieteikumu iesniegšanas procedūru šādos periodos:

a)

Allied Arthur Pierre NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 9. septembrim; kopīgi un solidāri ar Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV no 1992. gada 9. novembra līdz 1999. gada 18. novembrim. kopīgi un solidāri ar Sirva Inc., North American Van Lines Inc. un North American International Holding Corporation no 1999. gada 19. novembra līdz 2003. gada 9. septembrim;

| b) | Compas International Movers NV, no 1996. gada 26. janvāra līdz 2003. gada 8. jūlijam; |
| --- | --- |

b)

Compas International Movers NV, no 1996. gada 26. janvāra līdz 2003. gada 8. jūlijam;

| c) | Gosselin Group NV, no 1992. gada 31. janvāra līdz 2002. gada 18. septembrim; kopīgi un solidāri ar Stichting Administratiekantoor Portielje, no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 18. septembrim; |
| --- | --- |

c)

Gosselin Group NV, no 1992. gada 31. janvāra līdz 2002. gada 18. septembrim; kopīgi un solidāri ar Stichting Administratiekantoor Portielje, no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 18. septembrim;

| d) | Interdean NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 10. septembrim; kopīgi un solidāri ar Interdean Holding BV, no 1987. gada 2. novembra līdz 1999. gada 23. jūnijam; kopīgi un solidāri ar Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA un Interdean AG, no 1999. gada 24. jūnija līdz 2003. gada 10. septembrim; |
| --- | --- |

d)

Interdean NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 10. septembrim; kopīgi un solidāri ar Interdean Holding BV, no 1987. gada 2. novembra līdz 1999. gada 23. jūnijam; kopīgi un solidāri ar Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA un Interdean AG, no 1999. gada 24. jūnija līdz 2003. gada 10. septembrim;

| e) | Mozer Moving International SPRL, no 2003. gada 31. marta līdz 2003. gada 4. jūlijam; |
| --- | --- |

e)

Mozer Moving International SPRL, no 2003. gada 31. marta līdz 2003. gada 4. jūlijam;

| f) | Putters International NV, no 1997. gada 14. februāra līdz 2003. gada 4. augustam; |
| --- | --- |

f)

Putters International NV, no 1997. gada 14. februāra līdz 2003. gada 4. augustam;

| g) | Team Relocations NV, no 1997. gada 20. janvāra līdz 2003. gada 10. septembrim; kopīgi un solidāri ar Trans Euro Limited un Team Relocations Limited, no 1997. gada 20. janvāra līdz 2003. gada 7. septembrim; kopīgi un solidāri ar Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited un Team Relocations Limited, no 2000. gada 8. septembra līdz 2003. gada 10. septembrim; |
| --- | --- |

g)

Team Relocations NV, no 1997. gada 20. janvāra līdz 2003. gada 10. septembrim; kopīgi un solidāri ar Trans Euro Limited un Team Relocations Limited, no 1997. gada 20. janvāra līdz 2003. gada 7. septembrim; kopīgi un solidāri ar Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited un Team Relocations Limited, no 2000. gada 8. septembra līdz 2003. gada 10. septembrim;

| h) | Transworld International NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2002. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

h)

Transworld International NV, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2002. gada 31. decembrim;

| i) | Verhuizingen Coppens NV, no 1992. gada 13. oktobra līdz 2003. gada 29. jūlijam; |
| --- | --- |

i)

Verhuizingen Coppens NV, no 1992. gada 13. oktobra līdz 2003. gada 29. jūlijam;

| j) | Ziegler SA, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 8. septembrim. |
| --- | --- |

j)

Ziegler SA, no 1984. gada 4. oktobra līdz 2003. gada 8. septembrim.

| 22. | Par 21. punktā minētajiem pārkāpumiem tiek uzlikti šādi naudas sodi:






  a) | EUR 2 600 000Allied Arthur Pierre NV, no kuriem

  Sirva Inc., North American Van Lines Inc. un North American International Holding Corporation ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 2 095 000; |
| --- | --- | --- |

22.

Par 21. punktā minētajiem pārkāpumiem tiek uzlikti šādi naudas sodi:

a)

EUR 2 600 000Allied Arthur Pierre NV, no kuriem

Sirva Inc., North American Van Lines Inc. un North American International Holding Corporation ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 2 095 000;

| b) | EUR 1 300 000 kopīgi un solidāri – Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV,

  Allied Arthur Pierre NV ir kopīgi un solidāri atbildīgs par šo summu; |
| --- | --- |

b)

EUR 1 300 000 kopīgi un solidāri – Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV,

Allied Arthur Pierre NV ir kopīgi un solidāri atbildīgs par šo summu;

| c) | EUR 7 600 000 kopīgi un solidāri – Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV; |
| --- | --- |

c)

EUR 7 600 000 kopīgi un solidāri – Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV un Exel International Holdings (Belgium) NV;

| d) | EUR 134 000Compas International Movers NV; |
| --- | --- |

d)

EUR 134 000Compas International Movers NV;

| e) | EUR 4 500 000Gosselin Group NV, no kuriem

  Stichting Administratiekantoor Portielje ir kopīgi un solidāri atbildīgs par summu EUR 370 000; |
| --- | --- |

e)

EUR 4 500 000Gosselin Group NV, no kuriem

Stichting Administratiekantoor Portielje ir kopīgi un solidāri atbildīgs par summu EUR 370 000;

| f) | EUR 3 185 000Interdean NV, no kuriem

  Interdean Holding BV ir kopīgi un solidāri atbildīgs par summu EUR 3 185 000; un

  Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA un Interdean AG ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 3 000 000; |
| --- | --- |

f)

EUR 3 185 000Interdean NV, no kuriem

Interdean Holding BV ir kopīgi un solidāri atbildīgs par summu EUR 3 185 000; un

Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA un Interdean AG ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 3 000 000;

| g) | EUR 1 500Mozer Moving International SPRL; |
| --- | --- |

g)

EUR 1 500Mozer Moving International SPRL;

| h) | EUR 395 000Putters International NV; |
| --- | --- |

h)

EUR 395 000Putters International NV;

| i) | EUR 3 490 000Team Relocations NV, no kuriem

  Trans Euro Limited un Team Relocations Limited ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 3 000 000; un

  Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited un Team Relocations Limited ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 1 300 000; |
| --- | --- |

i)

EUR 3 490 000Team Relocations NV, no kuriem

Trans Euro Limited un Team Relocations Limited ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 3 000 000; un

Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited un Team Relocations Limited ir kopīgi un solidāri atbildīgi par summu EUR 1 300 000;

| j) | EUR 246 000Transworld International NV; |
| --- | --- |

j)

EUR 246 000Transworld International NV;

| k) | EUR 104 000Verhuizingen Coppens NV; |
| --- | --- |

k)

EUR 104 000Verhuizingen Coppens NV;

| l) | EUR 9 200 000Ziegler SA. |
| --- | --- |

l)

EUR 9 200 000Ziegler SA.

Uzņēmumiem, kas minēti 21. punktā, ir nekavējoties jāizbeidz šajā punktā noteiktie pārkāpumi, ja viņi to vēl nav izdarījuši. Turpmāk tiem ir jāatturas no jebkuras 21. punktā aprakstītās rīcības vai darbības atkārtošanas un no jebkuras rīcības vai darbības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 (OV L 269, 28.9.2006., 1. lpp.).

(2)  Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai, piemērojot Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu, OV C 210, 1.9.2006., 2. lpp.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/19

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2009/C 188/08

Atbalsta Nr.: XA 135/09

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana

Juridiskais pamats: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana y se convocan para el año 2009

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 1 400 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 % no attiecināmajiem izdevumiem

Īstenošanas datums: No dienas, kad Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts attiecīgā atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. pants. Atbalsts saistībā ar dzīvnieku un augu slimībām un kaitēkļu invāzijām

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Valensijas apgabala Lopkopības saimniecību reģistra mazie uzņēmumi, kuros audzē cūkas, liellopus, aitas, kazas, trušus, bites un zirgu dzimtas dzīvniekus.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayuda%20agrupaciones%20de%20defensa%20sanitaria%20ganaderas.pdf

Cita informācija: —

Atbalsta Nr.: XA 138/09

Dalībvalsts: Kipra

Reģions: Kipra

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Πρόγραμμα Επιτήρησης Μεταδοτικής Σπογγώδους Εγκεφαλοπάθειας Βοοειδών.

Juridiskais pamats:

| 1) | 2009. gada budžeta pozīcija 03525 – piedalīšanās Eiropas Savienības programmās; |
| --- | --- |

1)

2009. gada budžeta pozīcija 03525 – piedalīšanās Eiropas Savienības programmās;

| 2) | Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (Regulas (EK) Nr. 999/2001 piemērošana); |
| --- | --- |

2)

Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (Regulas (EK) Nr. 999/2001 piemērošana);

| 3) | Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001);






  “4. (1) | Kompetentā iestāde ir pilnvarota un tiesīga nodrošināt:






  c) | ganāmpulku epidemioloģiskās izpētes veikšanu, lai atklātu infekcijas, parazītiskas un citas dzīvnieku slimības.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001);

“4. (1)

Kompetentā iestāde ir pilnvarota un tiesīga nodrošināt:

c)

ganāmpulku epidemioloģiskās izpētes veikšanu, lai atklātu infekcijas, parazītiskas un citas dzīvnieku slimības.”

| 4) | Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Kipras Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 4355, 2009. gada 10. aprīlis, 1540. lpp.). |
| --- | --- |

4)

Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Kipras Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 4355, 2009. gada 10. aprīlis, 1540. lpp.).

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 68 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: Programmu īsteno tikai pēc tam, kad saskaņā ar Regulu Nr. 1857/2006 to ir publicējusi Eiropas Komisija.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Sniegt atbalstu saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanu (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. pants). Shēma aptver: i) atbalstu, ar kuru lauksaimniekiem kompensē dzīvnieku slimību novēršanas un apkarošanas izmaksas (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 1. punkts), un ii) atbalstu, ar kuru lauksaimniekiem kompensē dzīvnieku slimību radītos zaudējumus (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 2. punkts).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): NACE kods

A10401 – Piena lopkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Ktiniatrikes Ypiresies |
| --- |
| Ypourgeio Georgias |
| Fysikon Poron kai Perivallontos |
| Tmima Ktiniatrikon |
| Ypiresion Ktiniatreio Athalassas |
| 1417 Λευκωσία/Nicosia |
| ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS |

Ktiniatrikes Ypiresies

Ypourgeio Georgias

Fysikon Poron kai Perivallontos

Tmima Ktiniatrikon

Ypiresion Ktiniatreio Athalassas

1417 Λευκωσία/Nicosia

ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS

Tīmekļa vietne: http://www.moa.gov.cy/moa/vs/vs.nsf/All/0A919596426A5D59C225758C0043265C/$file/bse%20final.pdf?OpenElement

http://www.publicaid.gov.cy/publicaid/publicaid.nsf/All/92619A79959C4C7BC2257594003762CA/$file/Απόφαση%20Αρ.%20309.pdf

Cita informācija: Paziņotā pasākuma mērķis ir īstenot transmisīvās sūkļveida encefalopātijas uzraudzības programmu liellopiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktu noteikumiem (Regulu (EK) Nr. 999/2001).

Slimība ir iekļauta Starptautiskā epizootiju biroja (SEB) sarakstā un Padomes Lēmuma 90/424/EEK pielikumā (to slimību saraksts, kuru izskaušanai var piešķirt līdzfinansējumu). Liellopu transmisīvās sūkļveida encefalopātijas uzraudzības programmai 2009. gadā plānotie izdevumi paziņoti Eiropas Komisijai kā līdzfinansējuma programmu izdevumi.

Šā atbalsta saņēmēji ir liellopu audzētāji Kipras Republikas kontrolē esošajos apgabalos. Saskaņā ar slimības apkarošanas programmu atbalstu izmaksās liellopu audzētājiem, kuru ganāmpulkos slimība varētu būt vai ir izplatījusies. Slimības apkarošanas programma aptvers cilvēku patēriņam nokautu noteikta vecuma liellopu un visu nobeigušos dzīvnieku laboratorisko izmeklēšanu visās liellopu audzēšanas saimniecībās.

Atbalsta Nr.: XA 139/09

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Freistaat Sachsen

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Operationellen Programm der grenzübergreifenden Zusammenarbeit Sachsen — Polen 2007-2013

Juridiskais pamats: Beihilfen werden nach Maßgabe

des Operationellen Programms (CCI-Code: 2007CB163PO018),

des Gemeinsamen Umsetzungsdokumentes und

der Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 in der jeweils geltenden Fassung, gewährt.

Die Förderung wird darüber hinaus nach Maßgabe der §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen, in der jeweils geltenden Fassung, mit den im Gemeinsamen Umsetzungsdokument normierten abweichenden bzw. besonderen Regelungen gewährt.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 1 miljons gadā

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 %

Īstenošanas datums: Pēc tam, kad Komisija ir publicējusi informācijas kopsavilkumu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalsta īpašie mērķi ir šādi:

veidot un īstenot pārrobežu saimnieciskos un vides aizsardzības pasākumus Saksijas un Polijas atbalstāmajā reģionā, izstrādājot kopīgas stratēģijas ilgtspējīgai teritoriālai attīstībai;

ilgtspējīgi palielināt reģiona konkurētspēju Eiropā;

mērķtiecīgi īstenot atbalstāmā apgabala attīstības potenciālu ar efektīvas pārrobežu sadarbības palīdzību.

Šim nolūkam piemēros šādus Regulas (EK) Nr. 1857/2006 noteikumus:

5. pants. Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana, jo īpaši attiecībā uz tūrisma infrastruktūras pasākumiem (īstenošanas dokumenta II daļas 1.2.1. punkts) un vides aizsardzību un uzlabošanu (īstenošanas dokumenta II daļas 1.4.1. punkts), izņemot NATURA 2000 pasākumu īstenošanu.

15. pants. Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē, jo īpaši pasākumiem saimnieciskās un/vai zinātniskās sadarbības tīklu veicināšanai (īstenošanas dokumenta II daļas 1.1.1. punkta a) līdz c) apakšpunkts) un sekmēt sadarbību vides jomā (īstenošanas dokumenta II daļas 1.4.2. punkts).

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 5. un 15. panta noteikumi nosaka arī atbalsta attiecināmību uz izdevumiem.

Atbalstu piešķir tikai maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ražo lauksaimniecības produktus.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība (viengadīgo kultūraugu audzēšana, daudzgadīgo kultūraugu audzēšana, stādaudzētavu apsaimniekošana, lopkopība, jauktā lauksaimniecība, lauksaimniecības pakalpojumu sniegšana)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne: http://www.sn-pl.eu/media/de/2009-03-25_Umsetzungsdokument_SN-PL_korr.pdf

Cita informācija:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/22

---

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

(Paziņojums par pieteikumu atļaujas “Permis de Chéroy” saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 188/09

Ar 2009. gada 4. marta pieteikumu uzņēmums “Lundin International”, kura juridiskā adrese ir Maclaunay 51210 Montmirail, Francija, lūdza piešķirt uz 5 gadiem atļauju “Permis de Chéroy”, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti 871 kvadrātkilometra platībā, kas ir daļa no Seine-et-Marne, Loiret un Yonne departamenta teritorijas.

Šai atļaujai atbilstīgās teritorijas perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas, kas norādītas grādos, noteiktas turpmāk tabulā (Francijas jaunā triangulācijas sistēma, Parīzes meridiāns):

| Punkti | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| --- | --- | --- |
| A | 0,60 ° austrumu garums | 53,80 ° ziemeļu platums |
| B | 0,90 ° austrumu garums | 53,80 ° ziemeļu platums |
| C | 0,90 ° austrumu garums | 53,40 ° ziemeļu platums |
| D | 0,60 ° austrumu garums | 53,40 ° ziemeļu platums |
| E | 0,60 ° austrumu garums | 53,50 ° ziemeļu platums |
| F | 0,50 ° austrumu garums | 53,50 ° ziemeļu platums |
| G | 0,50 ° austrumu garums | 53,60 ° ziemeļu platums |
| H | 0,60 ° austrumu garums | 53,60 ° ziemeļu platums |

Punkti

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

A

0,60 ° austrumu garums

53,80 ° ziemeļu platums

B

0,90 ° austrumu garums

53,80 ° ziemeļu platums

C

0,90 ° austrumu garums

53,40 ° ziemeļu platums

D

0,60 ° austrumu garums

53,40 ° ziemeļu platums

E

0,60 ° austrumu garums

53,50 ° ziemeļu platums

F

0,50 ° austrumu garums

53,50 ° ziemeļu platums

G

0,50 ° austrumu garums

53,60 ° ziemeļu platums

H

0,60 ° austrumu garums

53,60 ° ziemeļu platums

Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji

Sākotnējā pieteikuma un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst prasībām atļaujas saņemšanai, kas noteiktas 4. un 5. pantā 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis (Journal officiel de la République française), 2006. gada 3. jūnijs).

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš 1994. gada 30. decembrī publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijas 374. numura 11. lpp., un kas noteikta Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē. Konkurējošie pieteikumi jānosūta kalnrūpniecības lietu ministram uz turpmāk norādīto adresi.

Lēmumus attiecībā uz sākotnējo pieteikumu un konkurējošajiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 6. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai vēlākais līdz 2011. gada 25. martam.

Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu

Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un 2006. gada 2. jūnija Dekrētu Nr. 2006-649 par kalnrūpniecības un apakšzemes darbiem un raktuvju un apakšzemes krātuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis (Journal officiel de la République française), 2006. gada 3. jūnijs).

Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē: Ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de l’aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques bureau exploration production des hydrocarbures), Arche de La Défense, 92055 La Défense Cedex (tālrunis +33 140819537, fakss +33 140819529).

Ar iepriekš minētajiem tiesību un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/24

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glukonāta importu

2009/C 188/10

Komisija saskaņā ar 5. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka importēts Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nātrija glukonāts tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2009. gada 30. jūnijā iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru saražotā produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no nātrija glukonāta kopējās produkcijas Kopienā.

2.   Ražojums

Ražojums, par kuru tiek apgalvots, ka to pārdod par dempinga cenām, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sausais nātrija glukonāts ar Muitas savienības un statistikas (MSS) numuru 0023277-9 (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2918 16 00. Šis KN kods ir norādīts vienīgi informācijai.

3.   Apgalvojums par dempingu

Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumus, sūdzības iesniedzējs noteica normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, pamatojoties uz cenu tirgus ekonomikas valstī, kas minēta šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā. Apgalvojumu par dempingu pamatoja, salīdzinot šādi aprēķinātu normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma eksporta cenām, to pārdodot eksportam uz Kopienu.

Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Tautas Republikas ir palielinājies absolūtā izteiksmē un ka ir palielinājusies tā tirgus daļa.

Tiek apgalvots, ka līdzās citām sekām attiecīgā importētā ražojuma apjomi un cenas negatīvi ietekmēja tirgus daļu, pārdotos daudzumus un Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni, radot ievērojamu negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares darbību kopumā un īpaši uz finanšu stāvokli tajā.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai tā iesniegta tās vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 5. pantam.

5.1.   
  Dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā noteiks, vai attiecīgo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu pārdod par dempinga cenām un vai šis dempings ir radījis kaitējumu.

a)   Atlase

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto personu lielo skaitu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var nolemt piemērot atlasi.

i)   Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju/ražotāju atlase

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi eksportētāji/ražotāji vai pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, ir aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e–pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e–pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam eksportam uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm atsevišķi un visām kopā, |
| --- | --- |

—

no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam eksportam uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm atsevišķi un visām kopā,

| — | no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam iekšzemes tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam iekšzemes tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (2) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū), |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (2) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū),

| — | cita būtiska informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi. |
| --- | --- |

—

cita būtiska informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi.

Sniedzot iepriekšminēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu eksportētāju/ražotāju atlasei, tā sazināsies arī ar eksportētājvalsts iestādēm un visām zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām.

Uzņēmums nevar būt drošs, ka to iekļaus izlasē, tāpēc eksportētājiem/ražotājiem, kuri saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu vēlas pieprasīt individuālo starpību, ieteicams šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā pieprasīt anketu un tirgus ekonomikas režīma un/vai atsevišķā režīma (TER/AR) pieprasījuma veidlapu un tās iesniegt attiecīgi šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļas pirmajā rindkopā un 6. punkta d) apakšpunktā noteiktajā termiņā. Tomēr jāpievērš uzmanība šā paziņojuma 5.1. punkta b) apakšpunkta pēdējam teikumam.

ii)   Importētāju atlase

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi importētāji vai pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, ir aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e–pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e–pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | uzņēmuma kopējais apgrozījums euro laikposmā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma kopējais apgrozījums euro laikposmā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam,

| — | kopējais darbinieku skaits, |
| --- | --- |

—

kopējais darbinieku skaits,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | apjoms tonnās un vērtība euro, attiecīgo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam importējot un tālākpārdodot Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

apjoms tonnās un vērtība euro, attiecīgo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam importējot un tālākpārdodot Kopienas tirgū,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (3) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (3) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā,

| — | cita būtiska informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi. |
| --- | --- |

—

cita būtiska informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi.

Sniedzot iepriekšminēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt, ka to varētu iekļaut vai ka to iekļauj izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu importētāju atlasei, tā sazināsies arī ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

iii)   Galīgā atlase

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt būtisku informāciju par izlases veidošanu, tas jādara šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Komisija ir iecerējusi veikt galīgo atlasi pēc apspriešanās ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā jāatbild uz anketas jautājumiem un jāsadarbojas izmeklēšanā.

Ja sadarbība nav pietiekama, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu var sagatavot konstatējumus, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs, kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.

b)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozarei un ražotāju apvienībām Kopienā, izlasē iekļautajiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām, izlasē iekļautajiem importētājiem, zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm.

Ķīnas Tautas Republikas eksportētājiem/ražotājiem, kuri pieprasa individuālo starpību, lai piemērotu pamatregulas 17. panta 3. punktu un 9. panta 6. punktu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā jāiesniedz pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc minētajām personām šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketas. Tomēr šādām personām jāzina, ka, veicot eksportētāju/ražotāju atlasi, Komisija tomēr var nolemt attiecībā uz tām neaprēķināt individuālo starpību, ja eksportētāju/ražotāju ir tik daudz, ka individuāla pārbaude būtu pārmērīgi apgrūtinoša un tās dēļ nevarētu laikus pabeigt izmeklēšanu.

c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi jāsaņem Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šāds pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

d)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, paredzēts par atbilstošu tirgus ekonomikas valsti paredzēts izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis. Ieinteresētās personas ir aicinātas 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā sniegt piezīmes par šādas izvēles atbilstību.

e)   Tirgus ekonomikas režīma vai atsevišķā režīma pieprasījumi

Tiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri apgalvo un sniedz pietiekamus pierādījumus par savu darbību tirgus ekonomikas apstākļos, proti, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, normālo vērtību noteiks saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Eksportētājiem/ražotājiem, kuri plāno iesniegt pienācīgi pamatotus pieprasījumus, tas jāveic īpašajā termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta d) apakšpunktā. Komisija nosūtīs pieprasījuma veidlapas visiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri iekļauti izlasē vai minēti sūdzībā, kā arī sūdzībā minētajām eksportētāju/ražotāju apvienībām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. Minēto pieprasījuma veidlapu pieprasījuma iesniedzējs var izmantot, lai pieprasītu atsevišķu režīmu, t.i., ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

5.2.   
  Kopienas interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un tad, ja apgalvojumi par dempingu un tā nodarīto kaitējumu ir pamatoti, lems par to, vai antidempinga pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Komisija šim nolūkam var nosūtīt anketas zināmajiem Kopienas nozares ražošanas uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, lietotāju pārstāvjiem un organizācijām, kuras pārstāv patērētājus. Ja šādas personas, tostarp tās, kuras nav zināmas Komisijai, ir pierādījušas, ka pastāv objektīva saistība starp to darbību un attiecīgo ražojumu, tās šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā vispārējā termiņā var pieteikties un sniegt Komisijai informāciju. Personas, kas rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā var pieprasīt uzklausīšanu, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka visa informācija, kas iesniegta atbilstīgi pamatregulas 21. pantam, tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

a)   Vispārējie termiņi

i)   Termiņš, kas noteikts personām anketas vai citu veidlapu pieprasīšanai

Visām ieinteresētajām personām pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāpieprasa anketa vai citas pieprasījuma veidlapas.

ii)   Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un visu citu informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, tām 40 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, sazinoties ar Komisiju, jāpiesakās, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija. Visiem eksportētājiem/ražotājiem, uz kuriem attiecas šī procedūra un kuri vēlas pieteikties individuālai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, 40 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāiesniedz arī atbildes uz anketas jautājumiem. Jāpievērš uzmanība tam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību izmantošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona piesakās iepriekšminētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

iii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas tajā pašā 40 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

b)   Īpašs termiņš attiecībā uz atlasi

| i) | Informācijai, kas norādīta šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā, jānonāk Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo Komisija 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir iecerējusi apspriesties ar attiecīgajām personām, kuras izteikušas vēlmi tikt iekļautām galīgajā izlasē. |
| --- | --- |

i)

Informācijai, kas norādīta šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā, jānonāk Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo Komisija 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir iecerējusi apspriesties ar attiecīgajām personām, kuras izteikušas vēlmi tikt iekļautām galīgajā izlasē.

| ii) | Visai pārējai informācijai, kas ir svarīga atlases veikšanai, kā norādīts šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā, jānonāk Komisijā 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

ii)

Visai pārējai informācijai, kas ir svarīga atlases veikšanai, kā norādīts šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā, jānonāk Komisijā 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| iii) | Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem jāsaņem Komisijā 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē. |
| --- | --- |

iii)

Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem jāsaņem Komisijā 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē.

c)   Konkrēts termiņš, lai izraudzītos tirgus ekonomikas valsti

Izmeklēšanā iesaistītās personas var sniegt piezīmes par Amerikas Savienoto Valstu atbilstību, ko saskaņā ar šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktu paredzēts izmantot par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šīs piezīmes Komisijai jāsaņem 10 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

d)   Konkrēts termiņš prasījumu iesniegšanai par tirgus ekonomikas režīmu un/vai atsevišķā režīma piemērošanu

Pienācīgi pamatotam tirgus ekonomikas režīma (kā minēts 5.1. punkta e) apakšpunktā) un/vai atsevišķā režīma (saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu) pieprasījumam jānonāk Komisijā 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

7.   Rakstiski iesniegtā informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visa ieinteresēto personu sniegtā informācija un pieprasījumi jāsagatavo rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, aizpildītajām anketām un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (4), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem jāpievieno nekonfidenciāla versija ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss: +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss: +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Ja kāda ieinteresētā persona atsakās sniegt vajadzīgo informāciju vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un ir izmantoti pieejamie fakti, rezultāts attiecībā uz minēto personu var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 6. panta 9. punktu pabeigs 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pagaidu pasākumus saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Jānorāda, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt jānorāda, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot starpniecību procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un rakstiski vai mutiski sniegtas informācijas apstrādi. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(2)  Lai noskaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(3)  Lai noskaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(4)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 188/11

| 1. | Komisija 2009. gada 4. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Bertelsmann AG (“Bertelsmann”, Vācija) un Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (“KKR”, Amerikas Savienotās Valstis) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Newco, iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 4. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Bertelsmann AG (“Bertelsmann”, Vācija) un Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (“KKR”, Amerikas Savienotās Valstis) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Newco, iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bertelsmann: starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kura darbības jomas ir televīzijas, grāmatu un žurnālu izdevniecība, plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi un grāmatu un plašsaziņas līdzekļu klubi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bertelsmann: starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kura darbības jomas ir televīzijas, grāmatu un žurnālu izdevniecība, plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi un grāmatu un plašsaziņas līdzekļu klubi,

| — | KKR: privātkapitāla ieguldījumi, |
| --- | --- |

—

KKR: privātkapitāla ieguldījumi,

| — | Newco: mūzikas ierakstu tiesības un mūzikas izplatīšanas tiesību pārvaldība un izmantošana, minētās tiesības tiks nodotas no Bertelsmann (BMG tiesību pārvaldības uzņēmējdarbība) un iegādātas no Crosstown Songs America LLC. |
| --- | --- |

—

Newco: mūzikas ierakstu tiesības un mūzikas izplatīšanas tiesību pārvaldība un izmantošana, minētās tiesības tiks nodotas no Bertelsmann (BMG tiesību pārvaldības uzņēmējdarbība) un iegādātas no Crosstown Songs America LLC.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/30

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 188/12

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr.510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu

“PECORINO TOSCANO”

EK Nr.: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — | | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — | | Marķējums |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—

Image

Ražošanas metode

—



Saikne

—

Image

Marķējums

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījumu veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

Image

Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījumi:

3.1.   Apraksts:

Tiek precizētas gatavā produkta īpašības.

3.2.   Ražošanas metode:

Tiek norādīts, ka aitas pilnpienam, kas paredzēts “Pecorino Toscano” ražošanai, jābūt svaigam vai termiski apstrādātam līdz pasterizācijai un ka to var bagātināt ar vietējām dabīgām vai selekcionētām pienskābes baktēriju kultūrām.

Ir precizēts minimālais siera nogatavināšanas periods.

3.3.   Marķējums:

Laižot tirdzniecībā AĢIN “Pecorino Toscano” siera rituļus, jābūt labi saredzamam marķējumam uz rituļa malas. To uzliek ar tinti uz mīkstas masas siera rituļa malas vai uzspiež ar karstspiedi uz puscietas masas siera rituļa. Uz iepriekš iesaiņotiem gabaliem marķējumu uzliek uz iesaiņojuma, bet tas jādara cilmes vietas teritorijā.

Sieru “Pecorino Toscano”, kas sagriezts porcijās, var iesaiņot ārpus cilmes vietas teritorijā, un uz tā malas jābūt siernīcas vai nogatavinātāja logotipam. Tomēr iesaiņotājiem ir jānoslēdz līgums ar produkcijas aizsardzības apvienību. Ar akronīmu, kas parādās zem logotipa, identificē ražotāju/nogatavinātāju/sagriezēju, kura produktu ir apstiprinājusi kontroles struktūra, kas nodarbojas ar “Pecorino Toscano” laišanu tirgū. Aizsardzības apvienības apstiprinātu marķējumu uzliek uz rituļiem vai iesaiņojuma. Uz marķējuma jābūt norādei “Pecorino Toscano D.O.P.” vai “Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (nogatavināts), kurai skaidri jāizceļas attiecībā pret visām pārējām norādēm vai nu pēc izmēra, vai pēc burtiem un novietojuma, kā arī krāsainai zīmei, kurai jābūt vienā vai vairākās vietās un kuras izmēram jābūt vismaz 15 mm.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PECORINO TOSCANO”

EK Nr.: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adrese: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nosaukums:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adrese:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tālr.:

+39 0646655106

Fakss:

+39 0646655306

E-pasts:

saco7@politicheagricole.it

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Consorzio per la tutela del «Pecorino Toscano» D.O.P. |
| --- | --- |
| Adrese: | Via Goffredo Mameli 17 |
| 58100 Grosseto |
| ITALIA |

Nosaukums:

Consorzio per la tutela del «Pecorino Toscano» D.O.P.

Adrese:

Via Goffredo Mameli 17

58100 Grosseto

ITALIA

Tālr.:

+39 0564420038

Fakss:

+39 0564429504

E-pasts:

info@pecorinotoscanodop.it

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

4.   Specifikācija:

(Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Pecorino Toscano”

4.2.   Apraksts:

“Pecorino Toscano” ir aitas pilnpiena siers, kura izcelsme ir ražošanas apgabalā, ar mīkstu vai puscietu masu un raksturīgu konsistenci (mīcīts), ar īsu vai ilgu nogatavināšanas laiku atkarībā no tā, vai to izmanto kā galda vai kā rīvējamo sieru; pēc formas tas ir cilindrs ar plakanām virsmām un nedaudz izliektām malām; rituļa izmēri ir šādi: virsmu diametrs no 15 līdz 22 cm, malas augstums no 7 līdz 11 cm, svars no 0,75 līdz 3,50 kg, tauku saturs sausnā vienāds vai lielāks par 40 % puscietas masas šķirnei un vienāds vai lielāks par 45 % mīkstas masas šķirnei. Siera miza ir dzeltenā krāsā ar dažādām nokrāsām, kas var būt pat spilgti dzeltena mīkstas masas sieram; mizas krāsa var būt atkarīga no veiktās apstrādes; masas krāsa ir balta, viegli salmu dzeltena mīkstas masas šķirnei un viegli salmu dzeltena vai salmu dzeltena puscietas masas šķirnei. Masai ir kompakta un griešanai cieta konsistence puscietas masas šķirnei, ar nevienmērīgi izkliedētu acojumu. Garša ir aromātiska un izteikta, to raksturo īpašās ražošanas procedūras. Minimālais nogatavināšanas periods ir 20 dienas mīkstas masas sieram un vismaz četri mēneši puscietas masas sieram.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

“Pecorino Toscano” ražošanas apgabalā ietilpst visa Toskānas reģiona teritorija, visa Allerona un Castiglione del Lago kaimiņu pašvaldību teritorija, kas pieder pie Umbrijas reģiona, un visa Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena un Capodimonte pašvaldības teritorija, kas pieder pie Lacijas reģiona.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Visus ražošanas posmus jāuzrauga, katrā posmā dokumentējot izejmateriālus un gatavo produkciju. Šādā veidā un reģistrējot aitu audzētājus, piena savākšanas punktus, ražotājus/nogatavinātājus, siernīcas, iesaiņotājus un sagriešanas uzņēmumus, kas veic sagriešanu porcijās, attiecīgos sarakstos, kurus pārvalda kontroles iestāde, kā arī kārtojot ražošanas un iesaiņošanas reģistrus un ziņojot kontroles iestādei par saražoto produktu daudzumiem, tiek garantēta produkta izsekojamība. Turklāt saražotā piena daudzumu un aitas, no kurām tas iegūts kā izejviela, nemitīgi kontrolē. Ir pastāvīgi jāatjaunina audzēto aitu reģistri, kas ļauj noskaidrot kopējo dzīvnieku skaitu. Ir jāuztur arī reģistrs, kurā norādīti saražotie/izkrautie piena daudzumi. Siernīcās ir jāidentificē glabāšanas rezervuāri un piens, no kura var ražot “Pecorino Toscano”, jānošķir no piena, kas šim nolūkam neder, kā arī jāreģistrē piena glabāšanas un apstrādes darbības. Ir arī jākārto “Pecorino Toscano” ražošanas reģistrs. Visas personas, fiziskās vai juridiskās, attiecīgajos sarakstos pārbauda kontroles iestāde, kā noteikts produkta specifikācijā un attiecīgajā kontroles plānā.

4.5.   Ražošanas metode:

“Pecorino Toscano” ražo tikai un vienīgi no aitas pilnpiena, kas iegūts ražošanas apgabalā. Aitu pamata barībai jābūt zaļajai vai sausajai lopbarībai, kas iegūta vietējās dabīgajās ganībās un ko var papildināt ar sienu un vienkāršu dzīvnieku barību koncentrētā veidā. Pienu sarecina 33 °C līdz 38 °C temperatūrā, pievienojot teļa himozīnu, lai panāktu pilnpiena sarecēšanu 20 līdz 25 minūšu laikā. Piens var būt neapstrādāts, vai arī to var termiski apstrādāt līdz pasterizācijai un bagātināt ar vietējām, dabīgām vai selekcionētām pienskābes baktēriju kultūrām. Siera izstrādes posmā jāseko tam, lai recekļa sašķelšanās turpinātos, līdz mīkstas masas sieram tiek iegūti graudi lazdas rieksta lielumā un puscietas masas sieram – kukurūzas grauda lielumā. Lai pagatavotu pēdējo no minētajiem siera veidiem, siera masu var pakļaut arī termiskai apstrādei (uzsildīšana) 40 līdz 42 °C temperatūrā uz laiku no 10 līdz 15 minūtēm. Pēc recekļa sašķelšanās un iespējamās uzsildīšanas siera masu ievieto šim nolūkam paredzētās formās, lai notecinātu sūkalas. Notecināšanu jeb sūkalu sinerēzi veic, spiežot ar rokām vai tvaicējot. Sālīšanu veic, ievietojot sieru 17–19 % nātrija hlorīda sālījumā, kas atbilst 15–17 Bomē grādiem. Atkarībā no svara kilogramos siers sālījumā jātur vismaz astoņas stundas mīkstas masas siera gadījumā un vismaz 12–14 stundas puscietas masas siera gadījumā. Sālīšanu var veikt arī ar tiešu sāls pievienošanu. Sieru var no ārpuses apstrādāt ar pretpelējuma produktu, un tas jānogatavina piemērotās telpās 5 līdz 12 °C temperatūrā un pie relatīvā mitruma no 75 līdz 90 %. Minimālais nogatavināšanas periods ir vismaz 20 dienas mīkstas masas sieram un nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem puscietas masas sieram.

Pienu iegūst un “Pecorino Toscano” ražošanu un nogatavināšanu veic 4.3. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā.

4.6.   Saikne:

Šis siers, kuram ir ļoti sena izcelsme un par kuru atrodamas liecības daudzos svarīgos vēstures avotos jau no etrusku laikmeta, gadsimtu gaitā ir izplatījies apgabalā “Maremma”, kas galvenokārt atrodas Toskānas reģionā. Šo produktu tradicionāli apzīmēja ar nosaukumiem, kas attiecās uz to ģeogrāfisko izcelsmi vai ar vispārīgāku nosaukumu “toscano”. Laika gaitā, ņemot vērā dažādo vietējo sieru ļoti līdzīgās īpašības, tika izstrādāts vienots ražošanas standarts, kā arī viens nosaukums, kas etimoloģiski saistīts ar attiecīgo vēsturisko un ģeogrāfisko kontekstu. Attiecībā uz dabas faktoriem ir jāpiemin aitu audzēšana īpatnības – tās audzē arī brīvā dabā, dabīgajās ganībās, kurās ir daudz savvaļas sugu, kas šā siera ražošanai paredzētajam pienam piešķir sevišķas īpašības. Attiecībā uz cilvēkfaktoriem papildus to pierādītajai ekonomiskajai un vēsturiskajai nozīmei jāpiebilst, ka attiecīgo ganību izmantošanai ir svarīga sociālā loma, jo gadījumā, ja tās neizmantotu, šīs tā sauktās marginālās nomaļās teritorijas pakāpeniski tiktu atstātas novārtā un tādējādi noplicinātos dabas resursi.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Certiprodop S.r.l. |
| --- | --- |
| Adrese: | Via Roggia Vignola 9 |
| 24047 Treviglio (BG) |
| ITALIA |

Nosaukums:

Certiprodop S.r.l.

Adrese:

Via Roggia Vignola 9

24047 Treviglio (BG)

ITALIA

Tālr.

+39 0363301014

Fakss

+39 0363301014

E-pasts:

certiprodop@virgilio.it

4.8.   Marķējums:

Lai produktu laistu tirgū, tam jābūt ar labi redzamu aizsargāta cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējumu. Šo zīmi uzliek uz rituļa malas – ar tinti uz mīkstas masas siera rituļa un ar karstspiedi uz puscietas masas siera. Uz iepriekš iesaiņotiem gabaliem marķējumu uzliek uz iesaiņojuma, bet tas jādara cilmes vietas teritorijā. Sieru “Pecorino Toscano”, kas sagriezts porcijās, var iesaiņot ārpus cilmes vietas teritorijas, un uz tā malas jābūt siernīcas vai nogatavinātāja logotipam. Tomēr iesaiņotājiem ir jānoslēdz līgums ar aizsardzības grupu. Ar akronīmu, kas norādīts zem logotipa, identificē ražotāju/nogatavinātāju/sagriezēju, kura produktu ir apstiprinājusi kontroles struktūra, kas nodarbojas ar “Pecorino Toscano” laišanu tirgū. Produkcijas aizsardzības apvienības apstiprinātu marķējumu uzliek uz rituļiem vai iesaiņojuma. Uz marķējuma jābūt norādei “Pecorino Toscano D.O.P.” vai “Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (nogatavināts), kurai skaidri jāizceļas attiecībā pret visām pārējām norādēm vai nu pēc izmēra, vai pēc burtiem un novietojuma, kā arī krāsainai zīmei, kurai jābūt vienā vai vairākās vietās un kuras izmēram jābūt vismaz 15 mm.

Uz siera rituļiem vai sagrieztu gabalu iesaiņojuma jābūt šādai zīmei:

Image

Pirmais cipars norāda kategoriju, pie kuras pieder persona, kas pārdod produktu: no 1 līdz 3 – siernīcas; no 4 līdz 6 – nogatavinātāji; no 7 līdz 9 – sagriezēji, kuru uzņēmumi darbojas ražošanas apgabalā.

Otrais un trešais cipars identificē tā ražotāja/nogatavinātāja/sagriezēja numuru, kura produktu ir apstiprinājusi kontroles struktūra.

Uz etiķetes jābūt šādai zīmei:

Image

To var izmantot ekoloģiski zaļā, baltā un asinssarkanā krāsā vai vienkrāsainu.

---

| 11.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 188/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 188/35

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 188/13

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PROSCIUTTO DI SAURIS”

EK Nr. IT-PGI-0005-0512-07.12.2005.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Ministero Delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adrese: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nosaukums:

Ministero Delle Politiche Agricole e Forestali

Adrese:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tālr.

+39 0646655106

Fakss

+39 0646655306

E-pasts:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris» |
| --- | --- |
| Adrese: | Sauris di Sotto 88 — I |
| 33020 Sauris UD |
| ITALIA |

Nosaukums:

Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris»

Adrese:

Sauris di Sotto 88 — I

33020 Sauris UD

ITALIA

Tālr.

+39 043386054

Fakss

+39 043386149

E-pasts:

claudio.p@wolfsauris.it

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.2. | Grupa. Gaļas produkti. |
| --- | --- |

1.2.

Grupa. Gaļas produkti.

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Prosciutto di Sauris”

4.2.   Apraksts:

Produkts, kam piešķirta AĢIN “Prosciutto di Sauris”, ir sālīts, kūpināts un vismaz desmit mēnešus nogatavināts šķiņķis. Nogatavināšanas beigās šķiņķis “Prosciutto di Sauris” ir nesadalīts, ar kaulu un bez naga. Ciskas āda ir viendabīgā zeltaini brūnā tonī ar oranžu nokrāsu. Šķiņķa redzamā liesā daļa ir tumši sarkanā krāsā. Konsistence ir stingra un elastīga, arī vertikālā griezumā. Nesadalīts šķiņķis ar kaulu, kam piešķirta AĢIN “Prosciutto di Sauris”, sver ne mazāk par 7,5 kg, šķiņķi sagriežot, liesā daļa ir sarkanīgi rozā krāsā. Tauki ir sniegbaltā vai balti rozā krāsā. Šķiņķa smarža ir maiga, garša ir salda ar patīkamu kūpinājuma piegaršu. Laižot tirdzniecībā, produktam jābūt ar šādām fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām: mitrums: ne vairāk par 64 %; sāls (hlorīdi)/mitrums: ne mazāk par 7,2 un ne vairāk par 11,2 (procentuālais sastāvs); olbaltumvielas: ne mazāk par 24 % un ne vairāk par 30 %. Šādas īpašības noteica, izmantojot objektīvus parametrus, kurus izmērīja laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam Sincert akreditētās analīžu laboratorijās, veicot pārbaudes katru ceturksni (kopā – 120 analīzes). Pārbaudes veica, izmantojot šādas metodes:

| — | proteīns (Nx6.25), UM: g/100 g, ISO 937:1991 metode; |
| --- | --- |

—

proteīns (Nx6.25), UM: g/100 g, ISO 937:1991 metode;

| — | nātrija hlorīds, UM: g/100 g, AOAC 935.47 ed. 17th 2003 metode; |
| --- | --- |

—

nātrija hlorīds, UM: g/100 g, AOAC 935.47 ed. 17th 2003 metode;

| — | sausna, UM: g/100 g, ISO 1442:1997 metode. |
| --- | --- |

—

sausna, UM: g/100 g, ISO 1442:1997 metode.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Sauris pašvaldība Friuli – Venēcijas Džūlijas autonomajā reģionā.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Ir jākontrolē katrs ražošanas procesa posms, ikvienā no tiem dokumentējot visas ienākošās izejvielas un izejošos produktus. Produkta izsekojamības un kontroles iespēja (no ražošanas sākuma posma līdz tās beigām) tiek garantēta saskaņā ar ierakstiem atbilstošajos sarakstos, kurus kontrolē lopkopības, lopkautuvju, gaļas izciršanas uzņēmumu, pārstrādes uzņēmumu, iesaiņošanas uzņēmumu un sagriešanas uzņēmumu kontroles iestāde, kā arī nekavējoties ziņojot kontroles iestādei par saražoto produktu daudzumiem. Kontroles iestāde pārbauda visas attiecīgajos sarakstos ierakstītās fiziskās un juridiskās personas, kā noteikts produkta specifikācijā un attiecīgajā kontroles plānā.

4.5.   Ražošanas metode:

Šķiņķa, kam piešķirta AĢIN, ražošanai – saskaņā ar Itālijas Ciltsrakstu grāmatu (Libro Genealogico Italiano) – izejvielu iegūst no tradicionālo šķirņu “Large White” un “Landrace” tīršķirņu vai šo pašu šķirņu kuiļu pēcnācēju cūku ciskām; kā arī no tādu cūku ciskām, kas ir uzlabotās šķirnes “Duroc” kuiļu pēcnācējas; no tādu cūku ciskām, kas ir citu šķirņu kuiļu vai hibrīdu kuiļu pēcnācējas, ja tās iegūtas tādas selekcijas vai krustošanas ceļā, kuru mērķi nav nesaderīgi ar Itālijas Ciltsgrāmatas mērķiem attiecībā uz liela dzīvsvara cūku iegūšanu. Cūkas kauj vecumā no devītā līdz piecpadsmitajam mēnesim pēc to piedzimšanas. Pēc nokaušanas iegūtajiem liemeņiem jāatbilst smago liemeņu grupai saskaņā ar klasifikāciju, kas paredzēta Regulā (EEK) Nr. 3220/84 un Komisijas 2001. gada 8. jūnija Lēmumā 2001/468/EK, un gaļas satura vērtējuma oficiālās sistēmas rādītāju vidējām vērtībām.

Ciskai jāsver vismaz 11 kg, un tā jāapstrādā nākamajā dienā pēc piegādes. Sālīšanu veic trīs posmos 21 dienas laikā, sākot no procesa pirmās dienas. Cisku kūpināšanu veic īpašās telpās, kurās dūmi, kas rodas, ārpus telpām izvietotajās krāsnīs sadedzinot dižskārbaža malku, pa kanāliem izplatās pa telpas grīdu. Kopumā kūpināšana ilgst 72 stundas. Kūpināšanas telpā temperatūra ir no 15 līdz 20 °C, un relatīvais mitrums – no 50 % līdz 90 %. Pēc nožūšanas šķiņķi novieto nogatavināšanas telpās ar logiem, tādējādi nodrošinot gan dabisko ventilāciju, gan gaisa apmaiņu. Nogatavināšanu veic 16 līdz 22 °C temperatūrā, un relatīvajam mitrumam jābūt no 50 % līdz 90 %. Nogatavināšanas laikā šķiņķa plaisas pārklāj ar maisījumu, ko veido cūku tauki (60 %-80 %), labības milti (līdz 25 %), sāls (1 %), pipari (no 1 % līdz 30 %). Pēc ietaukošanas cūku ciskas vēlreiz liek nogatavināties vismaz desmit mēnešus, pirmajai sālīšanas dienai pieskaitot desmit vienādus trīsdesmit dienu periodus.

Ar AĢIN “Prosciutto di Sauris” apzīmētais vesels šķiņķis ar kaulu sver ne mazāk par 7,5 kilogramiem. To var pārdot veselā gabalā ar kaulu, atkaulotu vai atkaulotu un sadalītu gabalos, kā arī sagrieztu šķēlēs un iepriekš iepakotu; ja šķiņķis ir atkaulots vai sadalīts gabalos, to iesaiņo vakuumiepakojumā; ja tas ir sagriezts šķēlēs un iepriekš iepakots, to iesaiņo vakuumiepakojumā vai iepakojumā ar kontrolētu gaisa sastāvu. Šķiņķa, kam piešķirts AĢIN “Prosciutto di Sauris”, atkaulošanu, sadalīšanu, sagriešanu un iesaiņošanu veic 4.3. punktā noteiktajā ierobežotajā apgabalā esošajos uzņēmumos, lai patērētājam nodrošinātu produkta specifiskās īpašības, jo īpaši “Prosciutto di Sauris” tipisko kūpinājuma smaržu un garšu.

4.6.   Saikne:

Produkta “Prosciutto di Sauris” atšķirīgās iezīmes ir cieši saistītas ar ražošanas apgabalu, jo īpaši jāpiemin Sauris ielejas mikroklimats un īpašā cūkgaļas kūpināšanas metode. Pateicoties īpašajai orogrāfiskajai uzbūvei – Sauris ieleja pēc formas atgādina bļodu, ko aptver kalni un kas izvietota virzienā no austrumiem uz rietumiem – nokrišņu daudzums vidēji ir mazāks nekā pārējos Alpu apgabalos (Alpi Carniche e Giulie). Īpašais izvietojums, no apkārtesošo kalnu augstienēm un ielejas nākošo gaisa plūsmu apvienojums, atmosfēras spiediens, kuru nosaka izvietojums 1 000 metru augstumā virs jūras līmeņa, kā arī nepārtraukti, bet reti kad stipri vēji, kuri, pateicoties mākslīgajam baseinam, veido brīzes, kas dienā pūš kalnu virzienā, savukārt naktī pretējā virzienā, – tas viss veido īpašus higroskopiskus apstākļus, kas ir piemēroti produkta “Prosciutto di Sauris” daļējai dehidrācijai nogatavināšanas posmā. Turklāt nogatavināšanas laikā paralēli bioķīmiskajiem dabiskajiem procesiem, kas saistīti ar iekšējo fermentu aktivitāti un sāli, uz produkta virsmas attīstās nogatavināšanas videi dabiska mikroflora (pelējums). Pateicoties tai, izveidojas produktam raksturīgās specifiskās organoleptiskās īpašības. Produktu nogatavinot telpās, kurās no Lumiei ielejas ieplūst svaiga gaisa plūsmas, “Prosciutto di Sauris” iegūst specifisko saldo garšu, ko nodrošina pareizā sāls deva un tas, ka uz produkta virsmas neveidojas tauku kārtiņa. Tieši tādēļ “Prosciutto di Sauris” ražošana ir cieši atkarīga no šīs teritorijas vides (klimatiskajiem) un bioloģiskajiem (mikrofloras) apstākļiem. Papildus unikālajam mikroklimatam jāņem vērā arī senā cūkgaļas glabāšanas tradīcija, proti, sālīšana un kūpināšana. Kūpināšana dūmos ir paņēmiens, ko ieviesa pirmie vietējie iedzīvotāji un ar ko apstrādātajai cūkgaļai piešķir specifiskās organoleptiskās īpašības, īpaši krāsu, smaržu un garšu. “Prosciutto di Sauris” kūpināšanai vēl mūsdienās, tāpat kā agrāk, izmanto attiecīgās teritorijas mežos iegūto dižskārbaža malku, kuras dūmi piešķir maigi aromātisku garšu un smaržu ar vieglu, nenomācošu un maigu aromātu, kas arī ir ar AĢIN apzīmētā produkta raksturīgie elementi. Turklāt Sauri apgabala iedzīvotāju aizsāktā tradīcija apvienot sālīšanu un kūpināšanu (Alpu apgabalam raksturīga sālīšana cūkgaļas glabāšanai un no Vācijas ieviestais paradums – kūpināšana) ļauj veidoties specifiskajām organoleptiskajām “Prosciutto di Sauris” īpašībām, kuras smaržas un garšas ziņā atšķiras no parastā kūpinātā produkta.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

Pārbaudes struktūra ir iestāde, kas atbilst standarta EN 45011 nosacījumiem.

| Nosaukums: | Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q. |
| --- | --- |
| Adrese: | Via Nazionale 33/35 |
| 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Nosaukums:

Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q.

Adrese:

Via Nazionale 33/35

33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tālr.

+39 0432956951

Fakss

+39 0432956955

E-pasts:

info@ineq.it

4.8.   Marķējums:

Uz katras ciskas ar neizdzēšamu tinti jāiespiež vai jāiededzina zīmogs, ar ko norāda izcelsmes kautuvi un apstrādes dienu, mēnesi (ar romiešu cipariem) un gadu. Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Prosciutto di Sauris” jāatveido ar skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem itāliešu valodā, kuri krasi atšķiras no jebkādiem citiem uz etiķetes esošiem uzrakstiem; aiz tās uzreiz jānorāda uzraksts “Indicazione geografica protetta” un/vai tā saīsinājums I.G.P. Tomēr ir atļauts lietot norādes, kurās izmantotas atsauces uz vārdiem vai uzņēmuma nosaukumiem, privātajiem zīmoliem, ja tām nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs. AĢIN logotips noteikti jānorāda uz etiķetes, iesaiņojuma un grafiskajiem attēliem.

AĢIN logotipu veido zils ovāls ar zaļu apkārtējo malu, tā iekšpusē ir uzraksts “Sauris” dzeltenā krāsā, virs kura attēlots kalnu profils baltā krāsā un divu zaļu egļu kontūras, savukārt zem minētā uzraksta atveidotas divas noapaļotas līnijas gaiši zilā krāsā.

Image

---