# Официален вестник C 211/4 се

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2009.211.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 211 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 524 септември 2009 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2009.211.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 211

Издание на български език

Информация и известия

Година 524 септември 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г. |
| 2009/C 211/01 | Бяла книга на комитета на регионите за многостепенното управление | 1 |
| 2009/C 211/02 | Становище на Комитета на регионите относно една година след лисабон: партньорството африка- ЕС в действие и ЕС, африка и китай: към тристранен диалог и сътрудничество | 28 |
| 2009/C 211/03 | Становище на Комитета на регионите относно Стратегия за разширяване и основни предизвикателства 2008-2009 г.: страни потенциални кандидатки | 34 |
| 2009/C 211/04 | Становище на Комитета на регионите относно Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2008-2009 г. — страни кандидатки | 37 |
| 2009/C 211/05 | Cтановище на Комитета на регионите относно Укрепване на глобалния подход към миграцията: засилване на координирането, последователността и взаимодействието | 43 |
| 2009/C 211/06 | Становище на Комитета на регионите относно нов импулс за спиране на намаляването на биоразнообразието | 47 |
| 2009/C 211/07 | Становище на Комитета на регионите относно управление на биологични отпадъци в Европейския съюз | 54 |
| 2009/C 211/08 | Резолюция на Комитета на регионите относно Европейския отговор на кризата в автомобилния сектор приета на 18 юни 2009 г. | 59 |
| 2009/C 211/09 | Резолюция на Комитета на регионите относно изменението на климата — пътят към Копенхаген приета на 18 юни 2009 г. | 61 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г.

2009/C 211/01

Бяла книга на комитета на регионите за многостепенното управление

1

2009/C 211/02

Становище на Комитета на регионите относно една година след лисабон: партньорството африка- ЕС в действие и ЕС, африка и китай: към тристранен диалог и сътрудничество

28

2009/C 211/03

Становище на Комитета на регионите относно Стратегия за разширяване и основни предизвикателства 2008-2009 г.: страни потенциални кандидатки

34

2009/C 211/04

Становище на Комитета на регионите относно Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2008-2009 г. — страни кандидатки

37

2009/C 211/05

Cтановище на Комитета на регионите относно Укрепване на глобалния подход към миграцията: засилване на координирането, последователността и взаимодействието

43

2009/C 211/06

Становище на Комитета на регионите относно нов импулс за спиране на намаляването на биоразнообразието

47

2009/C 211/07

Становище на Комитета на регионите относно управление на биологични отпадъци в Европейския съюз

54

2009/C 211/08

Резолюция на Комитета на регионите относно Европейския отговор на кризата в автомобилния сектор приета на 18 юни 2009 г.

59

2009/C 211/09

Резолюция на Комитета на регионите относно изменението на климата — пътят към Копенхаген приета на 18 юни 2009 г.

61

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | 80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г. |
| 2009/C 211/10 | Становище на Комитета на регионите пакет морски и брегови транспорт | 65 |
| 2009/C 211/11 | Становище на Комитета на регионите относно система на Общността за контрол в областта на рибарството | 73 |
| 2009/C 211/12 | Становище на Комитета на регионите относно недискриминацията, равните възможности и прилагането на принципа на равното третиране между хората | 90 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г.

2009/C 211/10

Становище на Комитета на регионите пакет морски и брегови транспорт

65

2009/C 211/11

Становище на Комитета на регионите относно система на Общността за контрол в областта на рибарството

73

2009/C 211/12

Становище на Комитета на регионите относно недискриминацията, равните възможности и прилагането на принципа на равното третиране между хората

90

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г.

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/1

---

БЯЛА КНИГА НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ЗА МНОГОСТЕПЕННОТО УПРАВЛЕНИЕ

(2009/C 211/01)

Комитетът на регионите започва общи консултации с цел да събере позициите на органите на управление, на сдруженията и заинтересованите страни и ги приканва да представят бележките си относно най-добрия начин за въвеждане на многостепенното управление в Европа. Бележките могат да се изпращат до 30 ноември 2009 г. на следния адрес:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

или по електронна поща: governance@cor.europa.eu

Становище по собствена инициатива на комитета на регионите

„бяла книга на комитета на регионите за многостепенното управление“

Бялата книга е отговор на заявената воля „Да изградим Европа в партньорство“ и определя двете основни стратегически цели: да се стимулира участието в европейския процес и да се повиши ефикасността на действията на Общността. Намаляващият интерес на гражданите към изборите за Европейски парламент, когато членството в Европейския съюз се възприема от болшинството като предимство с оглед на предизвикателствата, породени от глобализацията, приканва към преразглеждане на политическата дейност в съответствие с принципите и инструментите на многостепенното управление.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | разглежда многостепенното управление като координирани действия на Съюза, на държавите-членки и на регионалните и местните власти, основаващи се на партньорство и имащи за цел разработване и прилагане на политиките на Европейския съюз. Това управление предполага споделяне на отговорностите на различните властови равнища. То се основава на всички източници на демократична легитимност и на представителността на различните участници; |
| --- | --- |

—

разглежда многостепенното управление като координирани действия на Съюза, на държавите-членки и на регионалните и местните власти, основаващи се на партньорство и имащи за цел разработване и прилагане на политиките на Европейския съюз. Това управление предполага споделяне на отговорностите на различните властови равнища. То се основава на всички източници на демократична легитимност и на представителността на различните участници;

| — | всяка основна европейска стратегическа реформа да бъде придружена от териториален план за действие, съгласуван с Европейската комисия и Комитета на регионите, предвиждащ политически механизми за улесняване на възприемането, осъществяването и оценката на прилаганите политики и придружен от план за децентрализирана комуникация. Тази мярка би дала възможност за обръщане на посоката на сега действащия процес, който твърде често включва регионалните и местните власти на етапа, последващ изграждането на концепцията за европейските дейности; |
| --- | --- |

—

всяка основна европейска стратегическа реформа да бъде придружена от териториален план за действие, съгласуван с Европейската комисия и Комитета на регионите, предвиждащ политически механизми за улесняване на възприемането, осъществяването и оценката на прилаганите политики и придружен от план за децентрализирана комуникация. Тази мярка би дала възможност за обръщане на посоката на сега действащия процес, който твърде често включва регионалните и местните власти на етапа, последващ изграждането на концепцията за европейските дейности;

| — | препоръчва създаване на подходящи инструменти в помощ на демокрацията на участието, и по-специално в рамките на Лисабонската стратегия, социалната програма, стратегията от Гьотеборг и развитието на механизми от типа „Местна програма 21“, които представляват насърчаващи участието и интегрирани механизми за разработване на дългосрочни стратегически планове; |
| --- | --- |

—

препоръчва създаване на подходящи инструменти в помощ на демокрацията на участието, и по-специално в рамките на Лисабонската стратегия, социалната програма, стратегията от Гьотеборг и развитието на механизми от типа „Местна програма 21“, които представляват насърчаващи участието и интегрирани механизми за разработване на дългосрочни стратегически планове;

| — | препоръчва да се укрепи практиката на партньорство както вертикално между „местните и регионалните власти — национално правителство и Европейски съюз“, така и хоризонтално „териториални власти — гражданско общество“, по-специално в рамките на социалния диалог; |
| --- | --- |

—

препоръчва да се укрепи практиката на партньорство както вертикално между „местните и регионалните власти — национално правителство и Европейски съюз“, така и хоризонтално „териториални власти — гражданско общество“, по-специално в рамките на социалния диалог;

| — | приканва Комисията и държавите-членки да реформират отворения метод на координация, така че той да насърчава участието в по-голяма степен, като се разработят, в сътрудничество с местните и регионалните власти, показатели за управление на участието и по-ефикасни териториални показатели; |
| --- | --- |

—

приканва Комисията и държавите-членки да реформират отворения метод на координация, така че той да насърчава участието в по-голяма степен, като се разработят, в сътрудничество с местните и регионалните власти, показатели за управление на участието и по-ефикасни териториални показатели;

| — | препоръчва систематизиране на анализа на териториалното въздействие благодарение на предварителното обсъждане на политическото решение от различните заинтересовани субекти, така че да бъде предвидено икономическото и социалното въздействие, както и въздействието върху околната среда на законодателните и незаконодателните предложения на Общността, отнасящи се до териториите; |
| --- | --- |

—

препоръчва систематизиране на анализа на териториалното въздействие благодарение на предварителното обсъждане на политическото решение от различните заинтересовани субекти, така че да бъде предвидено икономическото и социалното въздействие, както и въздействието върху околната среда на законодателните и незаконодателните предложения на Общността, отнасящи се до териториите;

| — | се ангажира да направи предложения в подкрепа на използването на експериментирането на местно и регионално равнище в някои области на намеса на Европейския съюз, като стратегията за растеж и работни места, социалната програма, политиката на интеграция, политиката в подкрепа на иновациите, политика на сближаване, устойчивото развитие или гражданската защита; |
| --- | --- |

—

се ангажира да направи предложения в подкрепа на използването на експериментирането на местно и регионално равнище в някои области на намеса на Европейския съюз, като стратегията за растеж и работни места, социалната програма, политиката на интеграция, политиката в подкрепа на иновациите, политика на сближаване, устойчивото развитие или гражданската защита;

| — | препоръчва създаването на европейски териториални пактове, които да обединяват на доброволна основа различните компетентни управленски равнища, за да се адаптира изпълнението на големите цели и на политическите приоритети на Европейския съюз чрез партньорство с регионалните и местните власти и приканва местните и регионалните власти, проявяващи интерес да се включат в този процес, да заявят интереса си в рамките на започналата консултация за прилагане на Бялата книга. |
| --- | --- |

—

препоръчва създаването на европейски териториални пактове, които да обединяват на доброволна основа различните компетентни управленски равнища, за да се адаптира изпълнението на големите цели и на политическите приоритети на Европейския съюз чрез партньорство с регионалните и местните власти и приканва местните и регионалните власти, проявяващи интерес да се включат в този процес, да заявят интереса си в рамките на започналата консултация за прилагане на Бялата книга.

| Докладчици | : | Luc Van den Brande (BE/ЕНП), член на Фламандския парламент, председател на Комитета на регионите

  Michel Delebarre (FR/ПЕС), кмет на Дюнкерк, първи заместник-председател на Комитета на регионите |
| --- | --- | --- |

Докладчици

:

Luc Van den Brande (BE/ЕНП), член на Фламандския парламент, председател на Комитета на регионите

Michel Delebarre (FR/ПЕС), кмет на Дюнкерк, първи заместник-председател на Комитета на регионите

СЪДЪРЖАНИЕ

| 1. | Въведение |
| --- | --- |

1.

| 2. | Изграждане на Европа в партньорство |
| --- | --- |

2.

| 3. | Насърчаване на участието в европейския процес |
| --- | --- |

3.

| 4. | Засилване на ефикасността на действията на Общността |
| --- | --- |

4.

| 5. | Прилагане и проследяване на Бялата книга |
| --- | --- |

5.

„Много от целите не можем да постигнем сами, а само заедно. Задачите се поделят между Европейския съюз, държавите-членки и техните региони и местни власти“
   (1)

1.   Въведение

Управлението е един от основните ключове към успеха на процеса на европейска интеграция. Европа ще бъде силна, нейните институции легитимни, нейните политики ефикасни, нейните граждани ще се чувстват ангажирани и включени в процеса, ако начинът ѝ на управление гарантира сътрудничеството между отделните властови равнища при изпълнение на европейските задачи и намиране на отговор на глобалните предизвикателства.

Това становище бе изразено от държавните или правителствените ръководители в Берлинската декларация от 25 март 2007 г. Признавайки значението на многостепенното управление, те потвърдиха виждането и схващането за Европа, формулирано от Комитета на регионите няколко дни преди това в Римската декларация (2).

Днес в рамките на Европейския съюз приблизително 95 000 териториални структури разполагат с големи правомощия в ключови отрасли като образование, опазване на околната среда, икономическо развитие, териториално устройство, транспорт, обществени услуги и социална политика и допринасят за прилагането на европейската демокрация и гражданство (3).

Близостта до гражданите и многообразието на управлението на местно и регионално равнище са истински актив за ЕС. Но независимо от постигнатия през последните години значителен напредък по отношение на признаването на тяхната роля в европейския процес, е необходимо да се направи още много, както на европейско, така и на национално равнище. Този напредък ще бъде поетапен, но още отсега са необходими реални усилия за премахване на онези административни практики, които препятстват протичащите в момента процеси на децентрализация.

Настоящата световна криза подчертава значението на доброто управление, особено на европейско равнище, и необходимостта от активно участие на местните и регионалните власти в изготвянето и изпълнението на общностните стратегии, предвид това че те прилагат около 70 % от общностното законодателство и поради тази причина играят ключова роля в изпълнението на плана за икономическо възстановяване. Освен това в условията на съкращаване на публичните финансови ресурси биха могли да се появяват опити за ренационализация на общностните политики и за централизация на средствата, докато напротив глобализацията засилва необходимостта от многостепенно управление.

Способността на Европейския съюз да се приспособи към новите световни условия зависи до голяма степен от потенциала на неговите територии да реагират, да действат и да си взаимодействат. Поради това е много важно Европейският съюз да разполага с начин на управление, който да отговаря едновременно на:

| — | утвърждаването на глобализацията и появата на един многополюсен свят, който определя предизвикателствата пред Европейския съюз; |
| --- | --- |

—

утвърждаването на глобализацията и появата на един многополюсен свят, който определя предизвикателствата пред Европейския съюз;

| — | продължаването на процеса на европейска интеграция, който премахва границите, обединява пазарите и сближава гражданите при зачитане на националния суверенитет и идентичност. |
| --- | --- |

—

продължаването на процеса на европейска интеграция, който премахва границите, обединява пазарите и сближава гражданите при зачитане на националния суверенитет и идентичност.

За да се гарантира и развива европейският модел, е необходимо да бъдат предотвратени два от основните рискове на глобализацията:

| — | рискът от унифициране на нашите общества: трябва да се насърчава разнообразието; |
| --- | --- |

—

рискът от унифициране на нашите общества: трябва да се насърчава разнообразието;

| — | рискът от нарастване на неравенството в държавите-членки и между държавите-членки: трябва да бъде защитена солидарността. |
| --- | --- |

—

рискът от нарастване на неравенството в държавите-членки и между държавите-членки: трябва да бъде защитена солидарността.

Политическата инициатива на Комитета на регионите възниква в момент на преход и промени в европейския интеграционен процес. Обновяването на Европейския парламент и на Европейската комисия, преходът към нова институционална рамка, преработването на бюджета на Европейския съюз, както и прякото и косвеното отражение на световната криза определят контекста на програмата на Общността през следващите години.

През следващите месеци Европейският съюз ще трябва да определи, преразгледа и уточни своите общностни стратегии по основните глобални предизвикателства, както и да разработи нови инструменти за постигане на поставените цели. Този следващ цикъл трябва да доведе до нов подход в европейското управление, както по отношение на методологията и съдържанието на предложенията, така и по отношение на резултатите от действията на Общността.

Многостепенното управление на практика служи за постигане на основните политически цели на Европейския съюз: Европа на гражданите, икономически растеж и социален напредък, устойчиво развитие и роля на Европейския съюз като световен фактор. То засилва демократичното измерение на Европейския съюз и увеличава ефективността на протичащите процеси. Но то не се прилага към всички политики на Европейския съюз, а когато се прилага, това рядко става по еднороден или хармоничен начин.

Подходът на Комитета на регионите и формулираните препоръки са направени въз основа на съществуващите договори, но се вписват в перспективата на очакваното влизане в сила на договора от Лисабон, който утвърждава териториалното измерение и особено териториалното сближаване в процеса на европейска интеграция и засилва действието на механизмите за многостепенно управление.

Въвеждането на реално многостепенно управление в Европа винаги е било стратегически приоритет за Комитета на регионите. Днес то се е превърнало в предпоставка за добро европейско управление (4). Настоящата Бяла книга е израз на този приоритет, като предлага ясни политически решения за подобряване на европейското управление и препоръчва специфични инструменти и механизми, които да се използват на всички етапи от европейския процес на вземане на решения. Тя определя насоки за действие и обсъждане за по-лесно разработване и прилагане на общностните политики в интерес на гражданите (5). Ангажира се с тяхното развитие и дава примери за споделено управление. Освен това тя представлява първи принос на Комитета на регионите към работата на Съвета на мъдреците, натоварен от Европейския съвет да оказва помощ на Европейския съюз за прогнозиране и все по-успешно справяне със затрудненията в дългосрочен план (към 2020-2030 г.), с отправна точка Берлинската декларация от 25 март 2007 г.

Бялата книга се вписва в проактивен политически подход „Да изградим Европа в партньорство“ и определя двете основни стратегически цели: да се стимулира участието в европейския процес и да се повиши ефикасността на действията на Общността. Намаляващият интерес на гражданите към изборите за Европейски парламент, когато членството в Европейския съюз се възприема от болшинството като предимство с оглед на предизвикателствата, породени от глобализацията, приканва към преразглеждане на политическата дейност в съответствие с принципите и инструментите на многостепенното управление.

2.   Изграждане на Европа в партньорство

Способността на Съюза да изпълнява своите задачи и да постига целите на Общността зависи от неговата институционална организация и най-вече от начина на управление. Легитимността, ефикасността и видимостта на общностното функциониране са гарантирани благодарение на участието на всички заинтересовани страни. Те ще бъдат осигурени, ако регионалните и местните власти станат истински „партньори“, а не само посредници. В действителност партньорството е нещо повече от участие и консултации. То предполага един по-динамичен подход и по-голяма степен на отговорност у различните участници. Следователно смисълът на многостепенното управление се крие във взаимното допълване и връзката между институционалното управление и партньорското управление (6). Поради това е необходимо да се стимулира и поощрява развитието на политическата и на административната култура в рамките на Европейския съюз. Европейските граждани изглежда желаят това.

I.   Гражданите и споделеното управление: резултатите от Евробарометър (7)

| — | Специалният доклад Евробарометър 307 относно ролята и влиянието на регионалните и местните власти в Европа (публикуван през февруари 2009 г.), показва, че за европейците споделеното управление изглежда напълно естествено. Резултатите от това допитване до 27 000 европейски граждани в 27-те държави-членки през есента на 2008 г., показват, че според гражданите националните политически представители, членовете на Европейския парламент и регионалните и местни политически представители са способни, при равни съотношения, да защитават техните интереси на европейско равнище (29 % гласуват доверие на своите национални политически представители, 26 % — на своите евродепутати и 21 % — на регионалните и местните представители). |
| --- | --- |

—

Специалният доклад Евробарометър 307 относно ролята и влиянието на регионалните и местните власти в Европа (публикуван през февруари 2009 г.), показва, че за европейците споделеното управление изглежда напълно естествено. Резултатите от това допитване до 27 000 европейски граждани в 27-те държави-членки през есента на 2008 г., показват, че според гражданите националните политически представители, членовете на Европейския парламент и регионалните и местни политически представители са способни, при равни съотношения, да защитават техните интереси на европейско равнище (29 % гласуват доверие на своите национални политически представители, 26 % — на своите евродепутати и 21 % — на регионалните и местните представители).

| — | Той потвърждава очакването на гражданите за една Европа, по-близо до тяхното ежедневие, опираща се на действията на техните регионални и местни избраници. На практика 59 % от запитаните считат, че ролята на регионалните и местните власти не е достатъчно застъпена в европейския процес. |
| --- | --- |

—

Той потвърждава очакването на гражданите за една Европа, по-близо до тяхното ежедневие, опираща се на действията на техните регионални и местни избраници. На практика 59 % от запитаните считат, че ролята на регионалните и местните власти не е достатъчно застъпена в европейския процес.

| — | Той показва привързаността на гражданите към местната и регионалната демокрация, като доказателство за това е високият процент на доверие към местните и регионалните избраници (50 %), в сравнение с правителствата в техните страни (34 %) и Европейския съюз (47 %). |
| --- | --- |

—

Той показва привързаността на гражданите към местната и регионалната демокрация, като доказателство за това е високият процент на доверие към местните и регионалните избраници (50 %), в сравнение с правителствата в техните страни (34 %) и Европейския съюз (47 %).

| — | Накрая, този Евробарометър приканва към разработване на децентрализирани стратегии за комуникация: 26 % от европейците считат, че местните и регионалните избраници могат по-добре да обяснят отражението на европейските политики в техния живот (26 % за националните политически представители и 21 % за членовете на ЕП). |
| --- | --- |

—

Накрая, този Евробарометър приканва към разработване на децентрализирани стратегии за комуникация: 26 % от европейците считат, че местните и регионалните избраници могат по-добре да обяснят отражението на европейските политики в техния живот (26 % за националните политически представители и 21 % за членовете на ЕП).

Комитетът на регионите разглежда многостепенното управление като координирани действия на Съюза, на държавите-членки и на регионалните и местните власти, основаващи се на партньорство и имащи за цел разработване и прилагане на политиките на Европейския съюз. Това управление предполага споделяне на отговорностите на различните властови равнища и се основава на всички източници на демократична легитимност и на представителността на различните участници. То предполага съвместно участие чрез интегриран подход на отделните управленски равнища при определянето на политиките и законодателството на Общността с помощта на различни механизми (консултации, анализи на въздействието на териториално равнище и др.).

Многостепенното управление е динамичен процес, който се характеризира с хоризонтално и вертикално измерение и който не размива политическата отговорност. Напротив, когато механизмите и инструментите са надлежно разработени и прилагани, той спомага за ангажираността спрямо решенията и общото им изпълнение. Следователно многостепенното управление представлява по-скоро политически „план за действие“ отколкото юридически инструмент и не може да бъде разбирано само през призмата на разпределението на правомощията.

През 2001 г. в своята Бяла книга за европейското управление (8), Европейската комисия посочи пет принципа за добро управление: отвореност, участие, отговорност, ефикасност и последователност. Многостепенното управление гарантира прилагането на тези принципи, като ги продължава и допълва.

Прилагането на многостепенното управление се основава на спазването на принципа на субсидиарност, който предпазва от концентриране на решенията само на едно властово равнище и гарантира, че разработването и изпълнението на политиките се извършват на най-подходящото ниво. Спазването на принципа на субсидиарност и многостепенното управление са неделими: едното се отнася до правомощията на различните властови равнища, а другото поставя акцент върху тяхното взаимодействие.

Европейският съюз се опира на база от общи ценности и основни права, дала началото на обща политическа култура на равнището на Европейския съюз. Субсидиарността, пропорционалността, близостта, партньорството, участието, солидарността и взаимната лоялност са структуриращи принципи, които вдъхновяват и ръководят действията на равнището на Общността. Тези принципи обуславят европейския модел за защита на основните права, между които фигурират регионалната и местната автономност и зачитането на многообразието. Насърчаването и защитата на този модел предполага наличие на споделена отговорност между всички властови равнища.

Освен това Комитетът на регионите допринася за прилагане на Меморандума за разбирателство между Европейския съюз и Съвета на Европа за постигане на паневропейски консенсус за многостепенно управление, основаващ се на демократичните принципи и ценности и на институционалната база от основни права (9).

Многостепенното управление не означава само превръщане на европейските или на националните цели в регионални и местни дейности, а трябва да се разбира също и като процес на интегриране на целите на регионалните и местните власти в стратегията на Европейския съюз. Освен това многостепенното управление би трябвало да засили и утвърди на национално равнище правомощията на регионалните и местните власти и да насърчи участието им в координирането на европейската политика, като по този начин улесни разработването и изпълнението на европейските политики.

Условията за добро многостепенно управление се намират на практика в самите държави-членки. Независимо от това, че в Европа се наблюдава ясна тенденция към децентрализация (неравномерно, но все пак повсеместно), условията за това споделено управление все още не са напълно осигурени. Принципите и механизмите за консултация, координация, сътрудничество и оценка, препоръчвани на европейско равнище, следва преди всичко да бъдат прилагани в държавите-членки.

Изместването на устоите от европейско общество, основаващо се на ресурси, в посока на общество, основаващо се на знанието, налага промяна в начините на управление, която трябва да даде през следващите години превес на по-хоризонтално ориентиран глобален и активен подход, който да доведе до по-целенасочени европейски стратегии и до прилагането на координирани и интегрирани общностни политики. Бюджетът на Европейския съюз следва да отразява постепенната динамика на интеграционния процес, въз основа на разработването и финансирането на общи политики и общностни действия с експериментален характер.

Общностната методология трябва да остане крайъгълен камък на европейското управление
   (10). До този момент тя е гарантирала успеха на процеса на европейска интеграция. Но за да продължи да бъде ефикасен и прозрачен модел на политическа организация, тази методология трябва да може да бъде обновявана.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите:

се ангажира:

| — | да започне процес на съгласуване с цел изготвянето на Харта на Европейския съюз за многостепенното управление, която да определи принципите и начините за постигането на общо и споделено разбиране за европейското управление, спазващо принципа на субсидиарност, в подкрепа на регионалното и местното управление и на процеса на децентрализация в държавите-членки, страните кандидатки и съседните страни, и която да бъде гарант за политическата воля за запазване на автономността на регионалните и местните власти и за тяхното включване в европейския процес за вземане на решения; |
| --- | --- |

—

да започне процес на съгласуване с цел изготвянето на Харта на Европейския съюз за многостепенното управление, която да определи принципите и начините за постигането на общо и споделено разбиране за европейското управление, спазващо принципа на субсидиарност, в подкрепа на регионалното и местното управление и на процеса на децентрализация в държавите-членки, страните кандидатки и съседните страни, и която да бъде гарант за политическата воля за запазване на автономността на регионалните и местните власти и за тяхното включване в европейския процес за вземане на решения;

| — | да насърчава защитата на основните права на няколко нива и в тази връзка да си сътрудничи с Агенцията за основните права за насърчаване и разпространение на най-добрите практики, разработени на регионално и местно равнище (11); |
| --- | --- |

—

да насърчава защитата на основните права на няколко нива и в тази връзка да си сътрудничи с Агенцията за основните права за насърчаване и разпространение на най-добрите практики, разработени на регионално и местно равнище (11);

| — | да се включи в общностните дебати и бъдещите преговори за защита на амбициозен европейски бюджет, разполагащ с необходимите средства за посрещане на глобалните предизвикателства и за прилагане на координирани и интегрирани стратегии, които да служат като основна опора и лост за партньорствата, сключвани между различните публични равнища; |
| --- | --- |

—

да се включи в общностните дебати и бъдещите преговори за защита на амбициозен европейски бюджет, разполагащ с необходимите средства за посрещане на глобалните предизвикателства и за прилагане на координирани и интегрирани стратегии, които да служат като основна опора и лост за партньорствата, сключвани между различните публични равнища;

препоръчва:

| — | всяка основна европейска стратегическа реформа да бъде придружена от териториален план за действие, съгласуван с Европейската комисия и Комитета на регионите, предвиждащ политически механизми за улесняване на възприемането, осъществяването и оценката на прилаганите политики и съпътстван от план за децентрализирана комуникация. Тази мярка би дала възможност за обръщане на посоката на сега действащия процес, който твърде често включва регионалните и местните власти на етапа, последващ изграждането на концепцията за европейските дейности; |
| --- | --- |

—

всяка основна европейска стратегическа реформа да бъде придружена от териториален план за действие, съгласуван с Европейската комисия и Комитета на регионите, предвиждащ политически механизми за улесняване на възприемането, осъществяването и оценката на прилаганите политики и съпътстван от план за децентрализирана комуникация. Тази мярка би дала възможност за обръщане на посоката на сега действащия процес, който твърде често включва регионалните и местните власти на етапа, последващ изграждането на концепцията за европейските дейности;

| — | разработените от държавите-членки пактове за икономически растеж и стабилност, както и тяхната оценка от Европейската комисия да отчитат в пълна степен количествените и качествени измерения на регионалните и местните финанси, като включат по-активно регионалните и местните власти в процеса на управление на публичните разходи. |
| --- | --- |

—

разработените от държавите-членки пактове за икономически растеж и стабилност, както и тяхната оценка от Европейската комисия да отчитат в пълна степен количествените и качествени измерения на регионалните и местните финанси, като включат по-активно регионалните и местните власти в процеса на управление на публичните разходи.

3.   Насърчаване на участието в европейския процес

Участието на гражданите в европейския процес е въпрос на доверие в европейската демокрация. Европейското гражданство се изгражда и европейското управление се организира чрез участие. Това участие има две измерения: представителната демокрация, която е неговата база, и демокрацията на участието, която го допълва. На практика едно добро европейско управление предполага сътрудничество между избраните органи на управление и представителите на гражданското общество за общото благо. Местните и регионалните власти притежават неоспорима демократична легитимност. Пряко отговорни пред гражданите, те представляват преобладаващата част от демократичната легитимност в рамките на Европейския съюз и упражняват значителна част от политическата власт. За тази цел многостепенното управление трябва да съчетава институционалното признаване на различните властови равнища в Европа с помощта на подходящи механизми и политическото сътрудничество и стимулирането на европейската обществена сфера.

Укрепване на институционалното представителство

Гарантирано след Договора от Маастрихт, институционалното представителство на регионалните и местните власти бе утвърдено с няколко последователни институционални реформи. Влизането в сила на Лисабонския договор ще отбележи значителен етап в институционалното признаване на многостепенното управление във функционирането на Европейския съюз. В това отношение укрепването на представителството и на влиянието на регионалните и местните власти в европейския процес за вземане на решения трябва да бъде насърчено едновременно в рамките на Комитета на регионите и на дейностите на Съвета на Европейския съюз. От 1994 г. договорите разкриват пред регионите, в съответствие с техните национални институционални структури, възможности за участие в работата на Съвета на Европейския съюз. Това пряко участие позволява на представителите на съответните региони да бъдат включени в състава на националните делегации, да имат право да ръководят националната делегация и при необходимост да поемат председателството на Съвета.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да консолидира, съгласно своята „Декларация за мисията на Комитета на регионите“, статута си на политическа асамблея, своето участие в началото на процеса на вземане на решения при разработването на европейските стратегии и законодателството на Общността, мониторинга на принципа на субсидиарност съгласно духа и буквата на Лисабонския договор, оценката на териториалното въздействие на европейските политики и своята роля за развитието на демокрацията на участието в Европа; |
| --- | --- |

—

да консолидира, съгласно своята „Декларация за мисията на Комитета на регионите“, статута си на политическа асамблея, своето участие в началото на процеса на вземане на решения при разработването на европейските стратегии и законодателството на Общността, мониторинга на принципа на субсидиарност съгласно духа и буквата на Лисабонския договор, оценката на териториалното въздействие на европейските политики и своята роля за развитието на демокрацията на участието в Европа;

| — | да развива за тази цел своите междуинституционални връзки с Европейската комисия в перспективата на преразглеждането на споразумението за сътрудничество, с Европейския парламент — в контекста на политическата програма за следващия парламентарен мандат и накрая със Съвета на Европейския съюз — за доближаване на междуправителствената динамика до политическата дейност на местните и регионалните представители, заемащи изборни длъжности, при разработването и прилагането на европейските решения; |
| --- | --- |

—

да развива за тази цел своите междуинституционални връзки с Европейската комисия в перспективата на преразглеждането на споразумението за сътрудничество, с Европейския парламент — в контекста на политическата програма за следващия парламентарен мандат и накрая със Съвета на Европейския съюз — за доближаване на междуправителствената динамика до политическата дейност на местните и регионалните представители, заемащи изборни длъжности, при разработването и прилагането на европейските решения;

| — | да продължи своята работа по сближаване с националните парламентарни асамблеи и с регионалните законодателни асамблеи, по-специално в рамките на процеса за мониторинг на субсидиарността; |
| --- | --- |

—

да продължи своята работа по сближаване с националните парламентарни асамблеи и с регионалните законодателни асамблеи, по-специално в рамките на процеса за мониторинг на субсидиарността;

отправя искане към държавите-членки:

| — | да бъде системно канен да участва в работата на формалните и неформалните съвети по въпросите на общностните политики, отнасящи се до сферите, в които той задължително трябва да бъде консултиран или които се отнасят конкретно до регионалните и местните власти в рамките на техните правомощия; |
| --- | --- |

—

да бъде системно канен да участва в работата на формалните и неформалните съвети по въпросите на общностните политики, отнасящи се до сферите, в които той задължително трябва да бъде консултиран или които се отнасят конкретно до регионалните и местните власти в рамките на техните правомощия;

| — | да му бъде предоставен същият достъп до документите на Съвета като на останалите европейски институции, участващи в разработването на европейското законодателство; |
| --- | --- |

—

да му бъде предоставен същият достъп до документите на Съвета като на останалите европейски институции, участващи в разработването на европейското законодателство;

приканва държавите-членки:

| — | да започнат, когато няма възможности за формално представителство в рамките на Съвета или на неговите работни комисии, процес на вътрешно съгласуване и координация с регионалните и местните власти и да им предоставят електронен достъп до системата на държавата-членка за проследяване на намиращите се в процес на изготвяне проекти на законодателни актове на ЕС, с цел да се вземат предвид техните правомощия при подготовката на позицията на държавата-членка и същевременно да им се даде възможност да участват в контрола на субсидиарността; |
| --- | --- |

—

да започнат, когато няма възможности за формално представителство в рамките на Съвета или на неговите работни комисии, процес на вътрешно съгласуване и координация с регионалните и местните власти и да им предоставят електронен достъп до системата на държавата-членка за проследяване на намиращите се в процес на изготвяне проекти на законодателни актове на ЕС, с цел да се вземат предвид техните правомощия при подготовката на позицията на държавата-членка и същевременно да им се даде възможност да участват в контрола на субсидиарността;

| — | да укрепят и допълнят съществуващите механизми за определяне на националната позиция и официалното представителство в Съвета, с цел да съответстват напълно с разпределението на правомощията, предвидено в съответната конституционна система. |
| --- | --- |

—

да укрепят и допълнят съществуващите механизми за определяне на националната позиция и официалното представителство в Съвета, с цел да съответстват напълно с разпределението на правомощията, предвидено в съответната конституционна система.

Организация на политическото сътрудничество

Многостепенното управление предполага взаимна лоялност между всички властови равнища и институции за постигане на общите цели. Институционалната рамка има решаващо значение, но не е достатъчна, за да гарантира доброто управление. За сметка на това доброто сътрудничество между различните властови равнища и институции е наложително. Става въпрос за сътрудничество, което се основава на доверие, а не на конфронтация между различните политически и демократични легитимни институции.

Европейската демокрация ще бъде укрепена от наличието на една по-отворена и по-гъвкава форма на междуинституционално сътрудничество, както и от по-добро политическо сътрудничество между различните властови равнища, тъй като европейските политически партии представляват и особено важен елемент за укрепване на европейската политическа сфера и оттам и за развитието на политическа култура за многостепенно управление.

Предвид политическия характер на Комитета на регионите и на Европейския парламент, логично е тези институции да си сътрудничат по-тясно за укрепване на демократичната легитимност на процеса на европейска интеграция, както в контекста на европейските политически групи и семейства, така и в рамките на техните различни дискусионни органи (12).

Междупарламентарното сътрудничество постепенно се утвърждава като основен елемент на демократичната легитимност и на процеса за изготвяне на европейското законодателство. Многостепенното управление е средство за по-ясно приобщаване на всички местни и регионални власти в този процес. По-специално предвиденият в Договора от Лисабон механизъм за ранно предупреждение дава възможност на регионалните парламенти и регионалните законодателни асамблеи да участват в оценката на прилагането на принципа на субсидиарност.

Предвиденото в Договора от Лисабон се отнася до всички държави-членки, но може да се прилага по различни начини. Затова КР насърчава държавите-членки, в чиито национални парламенти няма камара, представляваща местните и регионалните власти, да предвидят възможност за включване на местните и регионалните власти в процеса на контрол на принципа на субсидиарност.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да задълбочи политическото и институционално сътрудничество с Европейския парламент с цел да се вземат в по-голяма степен предвид тревогите на гражданите при разработването и прилагането на мерките на Общността; |
| --- | --- |

—

да задълбочи политическото и институционално сътрудничество с Европейския парламент с цел да се вземат в по-голяма степен предвид тревогите на гражданите при разработването и прилагането на мерките на Общността;

| — | да подкрепи пилотната инициатива „Erasmus за местните и регионалните избрани представители“ и в тази връзка да си сътрудничи с Европейския парламент, със Съвета и с Европейската комисия за нейното концептуално и оперативно развитие и за създаването на програми за обучение и обмяна на опит и добри практики за местните и регионалните представители на изборна длъжност; |
| --- | --- |

—

да подкрепи пилотната инициатива „Erasmus за местните и регионалните избрани представители“ и в тази връзка да си сътрудничи с Европейския парламент, със Съвета и с Европейската комисия за нейното концептуално и оперативно развитие и за създаването на програми за обучение и обмяна на опит и добри практики за местните и регионалните представители на изборна длъжност;

приканва:

| — | регионалните и общинските съвети да посветят специални сесии на европейската интеграция и на европейските политики и да включат в своите дебати представители на различните европейски институции, участващи в споделеното управление. |
| --- | --- |

—

регионалните и общинските съвети да посветят специални сесии на европейската интеграция и на европейските политики и да включат в своите дебати представители на различните европейски институции, участващи в споделеното управление.

Конвентът на кметовете представлява референтен модел за активно ангажиране на градовете и на регионите в постигането на стратегическите цели на Европейския съюз и заслужава да бъде приложен и в други области като заетост, интеграционна политика и социално изключване.

II.   Конвент на Кметовете: да се ангажираме и да сътрудничим в борбата срещу изменението на климата

| — | Конвентът на кметовете е политическа инициатива, насочена към обединяване на кметовете на европейските градове около обща цел, а именно намаляване на емисиите от CO2 до 2020 г: намаляване с 20 % на емисиите от парникови газове, подобряване с 20 % на енергийната ефективност и използване на 20 % възобновяеми източници на енергия. |
| --- | --- |

—

Конвентът на кметовете е политическа инициатива, насочена към обединяване на кметовете на европейските градове около обща цел, а именно намаляване на емисиите от CO2 до 2020 г: намаляване с 20 % на емисиите от парникови газове, подобряване с 20 % на енергийната ефективност и използване на 20 % възобновяеми източници на енергия.

| — | Градовете и регионите са отговорни за над 50 % от емисиите на парникови газове, генерирани при използването на енергия в човешките дейности. Поради това беше особено важно да се създаде подходящата рамка за ангажиране на отговорността на градовете, регионите и държавите-членки в борбата срещу изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Градовете и регионите са отговорни за над 50 % от емисиите на парникови газове, генерирани при използването на енергия в човешките дейности. Поради това беше особено важно да се създаде подходящата рамка за ангажиране на отговорността на градовете, регионите и държавите-членки в борбата срещу изменението на климата.

| — | Подписвайки този Конвент, кметовете се ангажират доброволно да приложат План за действие за устойчива енергия на територията на техните общини. Конвентът позволява да се включат в мрежа резултатите от първите опити, да се улесни обменът на добри практики и да се повиши съзнателността на гражданите и на местните социално-икономически субекти по отношение на устойчиво енергийно потребление. |
| --- | --- |

—

Подписвайки този Конвент, кметовете се ангажират доброволно да приложат План за действие за устойчива енергия на територията на техните общини. Конвентът позволява да се включат в мрежа резултатите от първите опити, да се улесни обменът на добри практики и да се повиши съзнателността на гражданите и на местните социално-икономически субекти по отношение на устойчиво енергийно потребление.

| — | Заедно с Европейската комисия, Комитетът на регионите се мобилизира за развитието на тази инициатива и предлага тя да бъде възприета и от регионалните власти. Наистина е необходимо тези планове за действие на градовете да се впишат в контекста на подобни планове за действие на регионално и национално равнище. |
| --- | --- |

—

Заедно с Европейската комисия, Комитетът на регионите се мобилизира за развитието на тази инициатива и предлага тя да бъде възприета и от регионалните власти. Наистина е необходимо тези планове за действие на градовете да се впишат в контекста на подобни планове за действие на регионално и национално равнище.

| — | За да се повиши ефикасността на Конвента на кметовете, е много важно политическата мобилизация по места да бъде последвана от конкретни реакции на европейско равнище в политически и финансов план: заемите от Европейската инвестиционна банка следва да бъдат лесно достъпни за регионалните и местните власти, които желаят да инвестират в програми за енергийна ефективност и за насърчаване на използването на възобновяеми източници на енергия. |
| --- | --- |

—

За да се повиши ефикасността на Конвента на кметовете, е много важно политическата мобилизация по места да бъде последвана от конкретни реакции на европейско равнище в политически и финансов план: заемите от Европейската инвестиционна банка следва да бъдат лесно достъпни за регионалните и местните власти, които желаят да инвестират в програми за енергийна ефективност и за насърчаване на използването на възобновяеми източници на енергия.

ПП: През март 2009 г Конвентът беше подписан от около 470 европейски града, а много други заявиха намерение да го подпишат.

Регионалните и местните власти постепенно се превърнаха в задължителни фактори при определянето на външната политика на Европейския съюз и на стратегията за неговото разширяване. Без да дублира установените механизми на европейско равнище, този емпиричен подход, който бе в основата на развитието на международните отношения на регионалните и местните власти, превърна тези власти в действащи субекти на глобализацията.

Добавената стойност на участието на териториалните власти в процеса на разширяване беше доказана при предходните разширявания и следва да се разглежда като пример за прилагане на сегашната стратегия за създаване на динамика в посока на постигане на трайна демокрация на местно и регионално равнище
   (13)
   (14).

Убедителни примери за целесъобразността на многостепенното управление се срещат и в регионалния подход към Европейската политика на съседство (Средиземноморско измерение, Източно партньорство, Черноморско взаимодействие, Северно измерение), както и в европейската политика на разширено съседство (включване на най-отдалечените региони), за който е предвидена подкрепа чрез ефикасно сътрудничество на регионално и местно равнище. Така Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM), включена в управлението на Съюза за Средиземноморието; Асамблеята на местните и регионалните власти в Източна Европа и Южен Кавказ за Източното партньорство, предложена от Европейската комисия, или постоянния териториален форум на страните от Северното измерение, споменат от Комитета на регионите, са в състояние да придадат оперативна и интегрирана динамика на политиката на съседство.

III.   Местните и регионалните власти, партньори на Съюза за Средиземноморието

| — | За да се придаде на обновеното евро-средиземноморско партньорство териториално измерение и да се осигури регионално и местно политическо представителство в рамките на Съюза за Средиземноморието, Комитетът на регионите реши да създаде Евро-средиземноморска асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM). |
| --- | --- |

—

За да се придаде на обновеното евро-средиземноморско партньорство териториално измерение и да се осигури регионално и местно политическо представителство в рамките на Съюза за Средиземноморието, Комитетът на регионите реши да създаде Евро-средиземноморска асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM).

| — | На срещата си в Париж на 13 юли 2008 г. държавните и правителствените ръководители на страните от евро-средиземноморската зона подкрепиха политическата инициатива на Комитета на регионите. Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM) има за задача да допълни това партньорство с регионално и местно измерение, както и да гарантира подходящо представителство на регионалните и местните власти и активното им участие в управлението. Тя ще позволи на териториалните власти да постигнат конкретни резултати и да превърнат това партньорство в осезаема за гражданите действителност. |
| --- | --- |

—

На срещата си в Париж на 13 юли 2008 г. държавните и правителствените ръководители на страните от евро-средиземноморската зона подкрепиха политическата инициатива на Комитета на регионите. Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM) има за задача да допълни това партньорство с регионално и местно измерение, както и да гарантира подходящо представителство на регионалните и местните власти и активното им участие в управлението. Тя ще позволи на териториалните власти да постигнат конкретни резултати и да превърнат това партньорство в осезаема за гражданите действителност.

| — | ARLEM се състои от равен брой регионални и местни представители от ЕС и неговите средиземноморски партньори и търси признание в качеството си на консултативна асамблея на новото управление на Съюза за Средиземноморието. Тя ще се съсредоточи също така върху участието на местните и регионалните власти в конкретни проекти в множество области като развитието на предприятията, околната среда, енергетиката, транспорта, образованието, културата, миграцията, здравеопазването, децентрализираното сътрудничество. Като стимулира обмена на добри практики, тя насърчава териториалното сътрудничество и предлага нови пътища за диалог. |
| --- | --- |

—

ARLEM се състои от равен брой регионални и местни представители от ЕС и неговите средиземноморски партньори и търси признание в качеството си на консултативна асамблея на новото управление на Съюза за Средиземноморието. Тя ще се съсредоточи също така върху участието на местните и регионалните власти в конкретни проекти в множество области като развитието на предприятията, околната среда, енергетиката, транспорта, образованието, културата, миграцията, здравеопазването, децентрализираното сътрудничество. Като стимулира обмена на добри практики, тя насърчава териториалното сътрудничество и предлага нови пътища за диалог.

От друга страна традиционното многостранно сътрудничество, което се характеризира със сътрудничество между националните правителства и Обединените нации, се променя и обогатява чрез системното сътрудничество на териториалните власти. В резултат на това Програмата на ООН за развитие (PNUD) създаде „платформа за иновационни партньорства“ (15).

Многостепенното управление осигурява действително териториален, а не отраслов подход към стратегиите за развитие с оглед на постигането на Целите на хилядолетието, на фона на ограниченията на прекалено централизираните, отраслови и вертикални подходи, които твърде дълго време бяха водещи в областта на помощта за развитие (16). Освен това дипломацията на градовете осигурява и друг лост за политическо сътрудничество в рамките на външните действия на Европейския съюз, който не бива да се пренебрегва, тъй като позволява да бъдат преодолени сериозни дипломатически и политически проблеми.

Побратимяванията и програмите за сътрудничество на пограничните региони се превърнаха в съществен инструмент в процеса на присъединяване, на предприсъединяване и в рамките на политиката на съседство. В контекста на глобализацията те утвърждават ценностите на европейската интеграция, като развиват нови форми на солидарност (17).

Като признаха приноса на териториалното управление и на децентрализираното сътрудничество, международните и европейските институции укрепиха през последните години ролята на регионалните и местните власти в глобалното управление
   (18).

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да оцени опита на местните и регионалните власти в рамките на предишните разширявания, с помощта на своите работни групи за Западните Балкани, Турция и Хърватия, както и на Паритетния консултативен комитет за бившата югославска република Македония; |
| --- | --- |

—

да оцени опита на местните и регионалните власти в рамките на предишните разширявания, с помощта на своите работни групи за Западните Балкани, Турция и Хърватия, както и на Паритетния консултативен комитет за бившата югославска република Македония;

| — | да развива политическия и оперативен потенциал на териториалните асамблеи в подкрепа на европейската политика на съседство и в тази връзка подчертава значението на междуинституционалното сътрудничество и координацията с другите съществуващи механизми; |
| --- | --- |

—

да развива политическия и оперативен потенциал на териториалните асамблеи в подкрепа на европейската политика на съседство и в тази връзка подчертава значението на междуинституционалното сътрудничество и координацията с другите съществуващи механизми;

| — | да установи в партньорство с Европейската комисия „Борса на децентрализираното сътрудничество“ под форма на интернет портал, за да организира с помощта на виртуални средства обмена на информация между европейските местни и регионални власти, осъществяващи дейности в областта на сътрудничеството за развитие, като по този начин допринесе за хармонизирането на проектите на европейските местни и регионални власти и на развиващите се страни (19); |
| --- | --- |

—

да установи в партньорство с Европейската комисия „Борса на децентрализираното сътрудничество“ под форма на интернет портал, за да организира с помощта на виртуални средства обмена на информация между европейските местни и регионални власти, осъществяващи дейности в областта на сътрудничеството за развитие, като по този начин допринесе за хармонизирането на проектите на европейските местни и регионални власти и на развиващите се страни (19);

| — | да утвърди институционалната си позиция на орган на Европейския съюз, компетентен в областта на развитието на местната и регионалната демокрация в рамките на външната политика на Съюза по време на мисии за наблюдение на избори в Европа и в трети страни и, в тази връзка, да задълбочи сътрудничеството с Европейската комисия и Конгреса на регионалните и местните власти на Съвета на Европа; |
| --- | --- |

—

да утвърди институционалната си позиция на орган на Европейския съюз, компетентен в областта на развитието на местната и регионалната демокрация в рамките на външната политика на Съюза по време на мисии за наблюдение на избори в Европа и в трети страни и, в тази връзка, да задълбочи сътрудничеството с Европейската комисия и Конгреса на регионалните и местните власти на Съвета на Европа;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | да обмисли приемането на доброволна политическа харта за асоцииране на местните и регионалните власти към процеса на разширяване, която ще представлява обща отправна точка за развитието на инструмента за предприсъединителна помощ съобразно нуждите на местните и регионалните власти, както и за укрепване на трансграничното сътрудничество и на институционалния и административния капацитет на регионалните и местните структури на страните кандидатки и потенциални кандидатки (20). |
| --- | --- |

—

да обмисли приемането на доброволна политическа харта за асоцииране на местните и регионалните власти към процеса на разширяване, която ще представлява обща отправна точка за развитието на инструмента за предприсъединителна помощ съобразно нуждите на местните и регионалните власти, както и за укрепване на трансграничното сътрудничество и на институционалния и административния капацитет на регионалните и местните структури на страните кандидатки и потенциални кандидатки (20).

Насърчаване на демокрацията на участието

Управлението все повече се структурира в мрежи, като се дава превес на динамика на хоризонтално сътрудничество. Тази тенденция позволява да се вземат под внимание редица активни регионални и местни мрежи в Европа и по света. Свързването им с европейския процес за постигане на успешни общи политики и за възприемането на тези политики от гражданите е задача във връзка със страните, формиращи общественото мнение, която трябва да бъде поета от Комитета на регионите.

IV.   Дни на отворените врати: Европейска седмица на регионите и градовете

| — | Всяка година Комитетът на регионите и Дирекция REGIO на Европейската комисия организират в Брюксел „Европейски дни на регионите и градовете“. В рамките на междуинституционално партньорство с участието на Председателството на Съюза и на Европейския парламент, тази проява събира над 7 000 участници и около 250 партньори. Официалните партньори на Дните на отворените врати са от една страна регионите и техните бюра за връзка в Брюксел, а от друга страна многобройни местни партньори, като например сдружения и изследователски институти по места. Тези партньори са главните организатори на множество семинари, работни групи и на значителна част от рамковата програма на Дните на отворените врати. |
| --- | --- |

—

Всяка година Комитетът на регионите и Дирекция REGIO на Европейската комисия организират в Брюксел „Европейски дни на регионите и градовете“. В рамките на междуинституционално партньорство с участието на Председателството на Съюза и на Европейския парламент, тази проява събира над 7 000 участници и около 250 партньори. Официалните партньори на Дните на отворените врати са от една страна регионите и техните бюра за връзка в Брюксел, а от друга страна многобройни местни партньори, като например сдружения и изследователски институти по места. Тези партньори са главните организатори на множество семинари, работни групи и на значителна част от рамковата програма на Дните на отворените врати.

| — | Около тема, свързана с програмата на Общността и европейските приоритети на регионалните и местните власти, се организират прояви, семинари, работни групи, прояви, предназначени за медиите и изложби, на които освен политическите фигури от европейски, национален, регионален и местен мащаб, присъстват и експерти и представители на социално-икономическите среди, на профсъюзите, финансовите институции и гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Около тема, свързана с програмата на Общността и европейските приоритети на регионалните и местните власти, се организират прояви, семинари, работни групи, прояви, предназначени за медиите и изложби, на които освен политическите фигури от европейски, национален, регионален и местен мащаб, присъстват и експерти и представители на социално-икономическите среди, на профсъюзите, финансовите институции и гражданското общество.

| — | Тази проява в Брюксел е съпътствана от прояви в градовете и регионите партньори, като по този начин се улеснява обменът на опит, свързването на мрежите и съпоставянето на идеи и експертни мнения (21). |
| --- | --- |

—

Тази проява в Брюксел е съпътствана от прояви в градовете и регионите партньори, като по този начин се улеснява обменът на опит, свързването на мрежите и съпоставянето на идеи и експертни мнения (21).

Мрежите, организациите и сдруженията на местните и регионалните власти допринасят за мобилизиране на регионалните и местните власти в европейския процес и за тяхното включване в оперативните механизми на териториалното сътрудничество (22). След създаването на Комитета на регионите сътрудничеството на местните и регионалните власти с основните европейски и национални асоциации и някои тематични мрежи дадоха възможност за взаимно допълване между институционалната роля на Комитета и ролята на тези организации. В развитието на дейността си и при постигането на целите и мерките, посочени в Бялата книга, Комитетът на регионите ще се стреми да работи в партньорство с европейските сдружения на местните и регионалните власти.

Многостепенното управление се оказва особено целесъобразно по отношение насърчаването на активното гражданско участие и гарантира децентрализирана политика на комуникация, отговаряща на конкретните и непосредствени очаквания на гражданите, като допринася за постепенното преодоляване на разминаването с общностните институции и отговорните политически лица.

Децентрализираната комуникация на тема Европа има за цел да стимулира включването на европейското измерение в политическото управление на местно и регионално равнище, да улесни взаимодействието с регионалните и местните медии и използването на иновационни комуникационни технологии, и по-специално възможностите на web 2.0 на регионално и местно равнище. В резултат тя стимулира организирането на политически дебати и на публични срещи на тема Европа на регионално и местно равнище и развива активна гражданска позиция, като насърчава гражданите да участват в европейските дела.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите:

се ангажира:

| — | да разработи постоянен подход за сътрудничество с подходящи мрежи на местно и регионално равнище, които да улесняват установяването на връзки и взаимодействията в рамките на европейското общество между политическите, икономическите, асоциативните и културните сфери и да отчитат най-добрите практики на участие на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

—

да разработи постоянен подход за сътрудничество с подходящи мрежи на местно и регионално равнище, които да улесняват установяването на връзки и взаимодействията в рамките на европейското общество между политическите, икономическите, асоциативните и културните сфери и да отчитат най-добрите практики на участие на местно и регионално равнище;

| — | да допринася за прилагането на реална политика на децентрализирана комуникация, чието значение бе признато в общата декларация на Европейския парламент, Европейската комисия и Съвета, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“ (23) и основаваща се на политическата ангажираност на институционалните субекти да организират и поддържат непрекъснато европейския дебат в европейските градове и региони, както и да дават отчет за взетите на европейско равнище решения; |
| --- | --- |

—

да допринася за прилагането на реална политика на децентрализирана комуникация, чието значение бе признато в общата декларация на Европейския парламент, Европейската комисия и Съвета, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“ (23) и основаваща се на политическата ангажираност на институционалните субекти да организират и поддържат непрекъснато европейския дебат в европейските градове и региони, както и да дават отчет за взетите на европейско равнище решения;

| — | да разработи план за действие, който да диференцира средствата за комуникация в зависимост от поставените цели и съответните политически сфери с цел постигане на синергиен ефект от комуникацията относно общата стратегия и общите политики и тяхното изражение за гражданите на местно и регионално равнище и да се представят съответните предложения на Междуинституционалната група за Информация (МГИ) (24); |
| --- | --- |

—

да разработи план за действие, който да диференцира средствата за комуникация в зависимост от поставените цели и съответните политически сфери с цел постигане на синергиен ефект от комуникацията относно общата стратегия и общите политики и тяхното изражение за гражданите на местно и регионално равнище и да се представят съответните предложения на Междуинституционалната група за Информация (МГИ) (24);

| — | да предложи методи и средства, които да бъдат приложени на регионално и местно равнище, за да се намали комуникационният дефицит и да се осигури по-добро отразяване на последствията от политиките на Европейския съюз в ежедневния живот на гражданите от страна на местните и регионалните медии, да се увеличи потенциалът за комуникация, информация и медиация на тема Европа въз основа на новите средства за комуникация и особено на инструмента Web 2.0; |
| --- | --- |

—

да предложи методи и средства, които да бъдат приложени на регионално и местно равнище, за да се намали комуникационният дефицит и да се осигури по-добро отразяване на последствията от политиките на Европейския съюз в ежедневния живот на гражданите от страна на местните и регионалните медии, да се увеличи потенциалът за комуникация, информация и медиация на тема Европа въз основа на новите средства за комуникация и особено на инструмента Web 2.0;

препоръчва:

| — | създаване на подходящи инструменти в помощ на демокрацията на участието, и по-специално в рамките на Лисабонската стратегия, социалната програма, стратегията от Гьотеборг и развитието на механизми от типа „Местна програма 21“, които представляват насърчаващи участието и интегрирани механизми за разработване на дългосрочни стратегически планове; (25) |
| --- | --- |

—

създаване на подходящи инструменти в помощ на демокрацията на участието, и по-специално в рамките на Лисабонската стратегия, социалната програма, стратегията от Гьотеборг и развитието на механизми от типа „Местна програма 21“, които представляват насърчаващи участието и интегрирани механизми за разработване на дългосрочни стратегически планове; (25)

| — | проучване на възможностите за сътрудничество след влизането в сила на Договора от Лисабон между Комитета, местните и регионалните власти и останалите институции на ЕС във връзка с разработването на инструмента „Европейска гражданска инициатива“, за да се използва неговият потенциал за насърчаване на истински европейски политически дебат, а оттам и за повишаване на легитимността на системата на многостепенно управление в ЕС; |
| --- | --- |

—

проучване на възможностите за сътрудничество след влизането в сила на Договора от Лисабон между Комитета, местните и регионалните власти и останалите институции на ЕС във връзка с разработването на инструмента „Европейска гражданска инициатива“, за да се използва неговият потенциал за насърчаване на истински европейски политически дебат, а оттам и за повишаване на легитимността на системата на многостепенно управление в ЕС;

| — | укрепване на европейското гражданско възпитание въз основа на уменията и опита на регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

—

укрепване на европейското гражданско възпитание въз основа на уменията и опита на регионалните и местните власти;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | при оценката на мнението на европейските граждани (Евробарометър), да вземе предвид нови параметри, които да отразяват реалното участие на регионалните и местните власти във функционирането на Европейския съюз и прилагането на европейските стратегии и политики; |
| --- | --- |

—

при оценката на мнението на европейските граждани (Евробарометър), да вземе предвид нови параметри, които да отразяват реалното участие на регионалните и местните власти във функционирането на Европейския съюз и прилагането на европейските стратегии и политики;

приканва:

| — | държавите-членки да прилагат електронно управление, включващо в по-висока степен регионите и градовете, а градовете и регионите чрез своята комуникационна политика и система за електронно управление да допринасят за по-голямо осъзнаване на постиженията и целите на Европейския съюз от страна на гражданите; |
| --- | --- |

—

държавите-членки да прилагат електронно управление, включващо в по-висока степен регионите и градовете, а градовете и регионите чрез своята комуникационна политика и система за електронно управление да допринасят за по-голямо осъзнаване на постиженията и целите на Европейския съюз от страна на гражданите;

| — | европейските институции да въведат комуникационна стратегия тип Web 2.0 и да използват новите интернет сайтове за социализиране You tube///EU tube. |
| --- | --- |

—

европейските институции да въведат комуникационна стратегия тип Web 2.0 и да използват новите интернет сайтове за социализиране You tube///EU tube.

4.   Засилване на ефикасността на действията на Общността

Многостепенното управление има за цел да подобри действията на Общността в областите, които са предмет на най-голяма загриженост от страна на европейските граждани. В едно толкова интегрирано пространство, каквото е Европейският съюз, всяко действие на Общността има пряко отражение върху териториите и гражданите. Ето защо съответствието между европейските цели и териториалното въздействие на тези европейски политики е от особено голямо значение. Следователно препоръките, съдържащи се в тази Бяла книга, имат за цел постигане на по-добро адаптиране на европейската политика към конкретните и многообразни реалности на управление и програмиране, пред които са изправени регионалните и местни избраници при изпълнението на основните европейски политики.

Изборът на подходящи инструменти е основният критерий, който гарантира ефикасността на общностния метод и който подобрява стандартите на европейско управление, като отдава по-голямо значение на диференцирането и специализацията. Връзката между тези инструменти и различните властови равнища е онази гаранция, която осигурява последователност и свързаност на европейските действия. Процесите на консултации, експериментиране, анализ на въздействието върху териториите, отвореният метод на координация, юридическите инструменти за договориране каквито са териториалните пактове или европейската група за териториално сътрудничество, следва да бъдат доразвити, за да се преодолее негативното влияние на концентрацията при вземане на решения, на разпиляването на дейностите и на размиването на резултатите. Тези механизми и инструменти осигуряват нови пътища за постигането на стратегическите цели на Европейския съюз.

Разработване и прилагане на общи политики в партньорство

Този гъвкав начин на управление може да бъде адаптиран успешно и с променливи механизми към различните общи политики в зависимост от техните характеристики. Политиката на сближаване се разглежда като добра практика на многостепенното управление, а политиката в областта на околната среда стана лаборатория за изпитване на някои механизми и практики.

V.   Европейска политика на сближаване: ефекти на лоста за политиките на Общността

| — | От двадесет години политиката на сближаване непрекъснато доказва своята добавена стойност и благодарение на разработването на конкретни проекти се превърна за гражданите в отличен пример за европейска солидарност. С времето тази политика претърпя развитие: създадена с цел да се подпомогне стартирането на единния пазар, за да се осигури развитието на най-слабите региони, тя позволи намаляването на социалните и икономическите различия, породени от последователните разширявания на Европейския съюз, като стана основен инструмент за подпомагане на стратегията за растеж и създаване на работни места в целия Съюз. Наскоро тази политика бе използвана отново за подкрепа на европейския план за икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

—

От двадесет години политиката на сближаване непрекъснато доказва своята добавена стойност и благодарение на разработването на конкретни проекти се превърна за гражданите в отличен пример за европейска солидарност. С времето тази политика претърпя развитие: създадена с цел да се подпомогне стартирането на единния пазар, за да се осигури развитието на най-слабите региони, тя позволи намаляването на социалните и икономическите различия, породени от последователните разширявания на Европейския съюз, като стана основен инструмент за подпомагане на стратегията за растеж и създаване на работни места в целия Съюз. Наскоро тази политика бе използвана отново за подкрепа на европейския план за икономическо възстановяване.

| — | Европейската политика на сближаване, която представлява в настоящия момент една трета от бюджета на Общността, изпълнява реално ролята на финансов лост и активно междуинституционално партньорство, подсилено чрез въвеждане на публично-частни партньорства и на финансови инструменти на Европейската инвестиционна банка. Ефектът на лоста на европейската политика на сближаване се изразява също в нейната способност да стимулира синергията на европейско равнище между местните, регионалните и националните стратегически приоритети за развитие. Друг важен аспект на ефекта на лоста, свързан с използването на структурните фондове, е увеличаването на институционалния капацитет на публичните администрации. Като стимулира техния управленски капацитет и хармонизира техните процедури в европейски мащаб, политиката на сближаване улесни осъществяването на европейските политики. И накрая, благодарение на достойнствата на партньорството и на сътрудничеството между публичните институции и заинтересованите участници в гражданското общество, тази политика на сближаване позволи да се намерят глобални решения на разнородните ситуации в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

Европейската политика на сближаване, която представлява в настоящия момент една трета от бюджета на Общността, изпълнява реално ролята на финансов лост и активно междуинституционално партньорство, подсилено чрез въвеждане на публично-частни партньорства и на финансови инструменти на Европейската инвестиционна банка. Ефектът на лоста на европейската политика на сближаване се изразява също в нейната способност да стимулира синергията на европейско равнище между местните, регионалните и националните стратегически приоритети за развитие. Друг важен аспект на ефекта на лоста, свързан с използването на структурните фондове, е увеличаването на институционалния капацитет на публичните администрации. Като стимулира техния управленски капацитет и хармонизира техните процедури в европейски мащаб, политиката на сближаване улесни осъществяването на европейските политики. И накрая, благодарение на достойнствата на партньорството и на сътрудничеството между публичните институции и заинтересованите участници в гражданското общество, тази политика на сближаване позволи да се намерят глобални решения на разнородните ситуации в рамките на Европейския съюз.

| — | За да се даде по-широко определение на териториалното сближаване, което да отчита новите предизвикателства, пред които са изправени регионите и местните власти (глобализацията, изменението на климата, енергийната сигурност, имиграцията и др.) е необходимо гъвкаво определяне на конкретните цели, към които са насочени европейските фондове, в зависимост от присъщите характеристики на всеки регион и от неговата стратегия за конкурентоспособност и устойчивост. |
| --- | --- |

—

За да се даде по-широко определение на териториалното сближаване, което да отчита новите предизвикателства, пред които са изправени регионите и местните власти (глобализацията, изменението на климата, енергийната сигурност, имиграцията и др.) е необходимо гъвкаво определяне на конкретните цели, към които са насочени европейските фондове, в зависимост от присъщите характеристики на всеки регион и от неговата стратегия за конкурентоспособност и устойчивост.

От друга страна, в областите на политическа дейност, в които няма изрична компетентност на Европейския съюз, но върху които европейските политики имат въздействие, каквато е например жилищната политика или големи сегменти от услугите от общ интерес, многостепенното управление е инструмент, който позволява да бъде установен хоризонталния характер на тези области и да се излезе извън един прекалено ограничен прочит на разпределението на правомощията, за да се постигнат общи цели, при зачитане на конституционното и административно многообразие на съответните държави-членки.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да планира и лансира инициативи, които имат за цел да разпространяват добрите практики в областта на партньорството, свързани с определяне на местните, регионалните, националните и наднационалните политически приоритети на държавите-членки, както и да подкрепя всички инициативи на държавите-членки, на Европейския парламент и на Европейската комисия за прилагане на принципа за партньорство с регионалните и местните власти не само по време на фазата на изпълнение на политиките, но и най-вече по време на тяхното разработване; |
| --- | --- |

—

да планира и лансира инициативи, които имат за цел да разпространяват добрите практики в областта на партньорството, свързани с определяне на местните, регионалните, националните и наднационалните политически приоритети на държавите-членки, както и да подкрепя всички инициативи на държавите-членки, на Европейския парламент и на Европейската комисия за прилагане на принципа за партньорство с регионалните и местните власти не само по време на фазата на изпълнение на политиките, но и най-вече по време на тяхното разработване;

| — | да предложи междуинституционални механизми, които да засилят политическия и стратегически характер на оценката на европейската политика на сближаване, като се консолидират докладите, изготвени на национално и регионално равнище в европейската рамка на анализ и прогнозиране; |
| --- | --- |

—

да предложи междуинституционални механизми, които да засилят политическия и стратегически характер на оценката на европейската политика на сближаване, като се консолидират докладите, изготвени на национално и регионално равнище в европейската рамка на анализ и прогнозиране;

препоръчва:

| — | да се укрепи практиката на партньорство както вертикално между „местните и регионалните власти — национално правителство и Европейски съюз“, така и хоризонтално „териториални власти — гражданско общество“, по-специално в рамките на социалния диалог, като се гарантира участието на гражданите чрез създадените за това органи от различните публични администрации, особено онези, които поради местоположението си и в съответствие с принципа на субсидиарността се намират най-близо до гражданите. Чрез това участие различните социални групи биха могли да представят своите оценки, мнения и предложения относно различни аспекти на публичните инициативи на Общността; |
| --- | --- |

—

да се укрепи практиката на партньорство както вертикално между „местните и регионалните власти — национално правителство и Европейски съюз“, така и хоризонтално „териториални власти — гражданско общество“, по-специално в рамките на социалния диалог, като се гарантира участието на гражданите чрез създадените за това органи от различните публични администрации, особено онези, които поради местоположението си и в съответствие с принципа на субсидиарността се намират най-близо до гражданите. Чрез това участие различните социални групи биха могли да представят своите оценки, мнения и предложения относно различни аспекти на публичните инициативи на Общността;

| — | да се опростят и рационализират административните процедури с цел установяване на юридическа, административна и финансова рамка, която е благоприятна за иновационните дейности и създаването на нови инструменти за стимулиране на иновациите на регионално равнище и увеличаване на методите за финансиране (капитал — риск, „бизнес ангели“, микрокредити и др.); |
| --- | --- |

—

да се опростят и рационализират административните процедури с цел установяване на юридическа, административна и финансова рамка, която е благоприятна за иновационните дейности и създаването на нови инструменти за стимулиране на иновациите на регионално равнище и увеличаване на методите за финансиране (капитал — риск, „бизнес ангели“, микрокредити и др.);

| — | да се увеличи административният капацитет на местните и регионалните власти, за да се гарантира компетентно управление на проекти и увеличи обменът на добри практики в Европейския съюз в областта на териториалното управление; |
| --- | --- |

—

да се увеличи административният капацитет на местните и регионалните власти, за да се гарантира компетентно управление на проекти и увеличи обменът на добри практики в Европейския съюз в областта на териториалното управление;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | да проучи за всеки отделен случай възможността за промени в общностите политики с цел въвеждане на засилено партньорство; |
| --- | --- |

—

да проучи за всеки отделен случай възможността за промени в общностите политики с цел въвеждане на засилено партньорство;

| — | да стимулира координацията между действията на структурните фондове, секторните програми и програмите за развитие на селските райони; |
| --- | --- |

—

да стимулира координацията между действията на структурните фондове, секторните програми и програмите за развитие на селските райони;

| — | да направи оценка на постигнатите успехи в областта на опростяването и децентрализацията на управлението на структурните фондове за периода 2007-2013 г., като обърне особено внимание на пропорционалността на административната тежест по отношение на вида и размера на действието, както и на степента на въздействие на тази тежест върху регионалните и местните власти. |
| --- | --- |

—

да направи оценка на постигнатите успехи в областта на опростяването и децентрализацията на управлението на структурните фондове за периода 2007-2013 г., като обърне особено внимание на пропорционалността на административната тежест по отношение на вида и размера на действието, както и на степента на въздействие на тази тежест върху регионалните и местните власти.

Координиране на европейския процес

Координираната дейност на различните властови равнища от една страна, и координирането на политиките и на инструментите от друга страна, са абсолютно необходими за подобряване на европейското управление и за прилагане на европейските стратегии. Икономическата криза и консенсусът относно неотложната нужда от координиран отговор на равнище ЕС подчертават фундаменталното естество на координацията, но също така обясняват трайните затруднения при осъществяването на подобни съвместни действия, дължащи се на липса на координация и взаимно доверие. Затова кризата е тест за процеса на европейска интеграция. Предизвикателството се състои в способността на Европейския съюз да координира политическите действия в подкрепа на възстановяването на икономиката и да предложи по-балансирана алтернатива за устойчиво развитие и териториално сближаване, благодарение на сътрудничеството между различни заинтересовани участници, на директното участие на регионалните и местните власти, както и използването на публично-частно партньорство (26). Механизмите за европейска интеграция благодарение на общностния метод и на междуправителствено сътрудничество трябва да бъдат координирани посредством финансови, икономически, социални и териториални инструменти за възстановяване на европейската икономика, както и една по-добра координация на политиките за управление на кризи (допълнителна гъвкавост в рамките на европейските структурни фондове, Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, подкрепа от Европейската инвестиционна банка, и т.н.) и за излизане от кризи (политики в областта на иновациите, индустриална политика и др.) (26).

Общностният метод ще гарантира в максимална степен прилагането на многостепенното управление. Въпреки това, без да се поставя под съмнение неговото решаващо значение, отвореният метод на координация, който има за цел да допълни общностния метод, основаващ се на институционалния триъгълник и на изключителната законодателна инициатива на Европейската комисия в области, в които Европейският съюз има само правомощия за координация или за оказване на подкрепа, се използва от много години. Прилаган с оглед на всеки конкретен случай, при спазване на принципа на субсидиарност, този метод представлява средство за насърчаване на сътрудничеството, за обмен на добри практики и за договаряне на цели и насоки, общи за държавите-членки.

По отношение на първоначално поставените цели, отвореният метод на координация все още не е донесъл очакваната добавена стойност и не удовлетворява регионалните и местните власти, които не са достатъчно приобщени. В същото време последните считат, че този метод може да бъде разширен и да обхване и редица други области на действие, при условие че осигури по-активно включване.

VI.   Платформа на Комитета на регионите за наблюдение на Лисабонската стратегия

| — | През 2006 г. Комитетът на регионите създаде платформа за наблюдение на Лисабонската стратегия, която днес обхваща над сто региона и градове от 26 държави-членки. Тази мрежа за обмен и оценка извършва наблюдение на включването на регионалните и местните структури в Лисабонското управление и на неговата връзка с политиката на сближаване. |
| --- | --- |

—

През 2006 г. Комитетът на регионите създаде платформа за наблюдение на Лисабонската стратегия, която днес обхваща над сто региона и градове от 26 държави-членки. Тази мрежа за обмен и оценка извършва наблюдение на включването на регионалните и местните структури в Лисабонското управление и на неговата връзка с политиката на сближаване.

| — | В своя доклад за наблюдението „Постигане на Лисабонските цели чрез разработване на координирани и интегрирани териториални политики“, тази платформа подчертава необходимостта за всички заинтересовани управленски нива да засилят синхронизирането и координацията на техните политически графици и да създадат по-широка гама от правни инструменти. |
| --- | --- |

—

В своя доклад за наблюдението „Постигане на Лисабонските цели чрез разработване на координирани и интегрирани териториални политики“, тази платформа подчертава необходимостта за всички заинтересовани управленски нива да засилят синхронизирането и координацията на техните политически графици и да създадат по-широка гама от правни инструменти.

| — | По време на европейската среща на върха на регионите и градовете, състояла се на 5 и 6 март 2009 година в Прага, Комитетът на регионите постави началото на процес на консултации във връзка с бъдещата стратегия за създаване на работни места, с цел да се осигури участието на регионалните и местните власти при разработване на тази стратегия. (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

По време на европейската среща на върха на регионите и градовете, състояла се на 5 и 6 март 2009 година в Прага, Комитетът на регионите постави началото на процес на консултации във връзка с бъдещата стратегия за създаване на работни места, с цел да се осигури участието на регионалните и местните власти при разработване на тази стратегия. (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | За да се подобрят рамковите условия за предприятията и особено за малките и средните предприятия, Комитетът на регионите има намерение да учреди иновационна награда, с която да отличи най-предприемчивите региони в Европейския съюз. Наградата „предприемчив европейски регион“, която ще се присъжда всяка година, е стимул за регионите да разработват стратегическо планиране на дългосрочни икономически и социални устойчиви реформи, които да се ползват с широка подкрепа от страна на населението и на заинтересованите страни на местно равнище. |
| --- | --- |

—

За да се подобрят рамковите условия за предприятията и особено за малките и средните предприятия, Комитетът на регионите има намерение да учреди иновационна награда, с която да отличи най-предприемчивите региони в Европейския съюз. Наградата „предприемчив европейски регион“, която ще се присъжда всяка година, е стимул за регионите да разработват стратегическо планиране на дългосрочни икономически и социални устойчиви реформи, които да се ползват с широка подкрепа от страна на населението и на заинтересованите страни на местно равнище.

| — | Комитетът на регионите има също намерение да даде допълнителен импулс за стартиране на нова стратегия за растеж и работни места след Лисабон, като едновременно с това осигурява широкото прилагане на десетте принципа на „Small business Act“ на Европейския съюз на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

—

Комитетът на регионите има също намерение да даде допълнителен импулс за стартиране на нова стратегия за растеж и работни места след Лисабон, като едновременно с това осигурява широкото прилагане на десетте принципа на „Small business Act“ на Европейския съюз на местно и регионално равнище.

Без съмнение Лисабонската стратегия е лишена от координация и продължава да се вписва в един изключително низходящ подход. Парадоксът от Лисабон, който платформата за наблюдение на Комитета на регионите разкрива, доказва, че степента на приобщаване на регионалните и местните власти е недостатъчна и че е крайно наложително да се въведе една по-децентрализирана стратегия на Общността за растеж и работни места, основаваща се на потенциала на регионите и на градовете, които поради своя експертен опит представляват основната движеща сила за иновации, научно-изследователска дейност и образование в Европа (27).

Възстановяването на европейската икономика изисква също осъществяването на целите на „Small Business Act“ за Европа, който трябва да бъде предмет на партньорство с местните и регионалните власти (28).

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да проучи възможностите за разработване на отворен метод на териториална координация и да определи областите на действие на Общността, в които този отворен метод на координация ще бъде най-подходящ за регионалните и местните власти, с оглед по-специално политиката на имиграция и интеграция, иновациите и образованието; |
| --- | --- |

—

да проучи възможностите за разработване на отворен метод на териториална координация и да определи областите на действие на Общността, в които този отворен метод на координация ще бъде най-подходящ за регионалните и местните власти, с оглед по-специално политиката на имиграция и интеграция, иновациите и образованието;

| — | да представи пред Европейския съвет през март 2010 г. резултатите от проведената с регионалните и местните власти консултация относно бъдещето на Стратегията за растеж и работни места; |
| --- | --- |

—

да представи пред Европейския съвет през март 2010 г. резултатите от проведената с регионалните и местните власти консултация относно бъдещето на Стратегията за растеж и работни места;

отправя искане:

| — | към държавите-членки да подкрепят отворения метод на координация с регионални и местни планове за действие, и, обратното, да насърчават вземането под внимание на регионалните и местните планове за действие при разработването на националните планове, както и да бъде предмет на многостепенни договори и в резултат на това призовава Европейската комисия да признае съществуването на регионални и местни точки за контакт в рамките на мониторинга на отворения метод на координация; |
| --- | --- |

—

към държавите-членки да подкрепят отворения метод на координация с регионални и местни планове за действие, и, обратното, да насърчават вземането под внимание на регионалните и местните планове за действие при разработването на националните планове, както и да бъде предмет на многостепенни договори и в резултат на това призовава Европейската комисия да признае съществуването на регионални и местни точки за контакт в рамките на мониторинга на отворения метод на координация;

приканва Европейската комисия и държавите-членки:

| — | да реформират отворения метод на координация, така че той да насърчава участието в по-голяма степен, като разработят в сътрудничество с местните и регионалните власти показатели за управление на участието и териториални показатели
   (29); |
| --- | --- |

—

да реформират отворения метод на координация, така че той да насърчава участието в по-голяма степен, като разработят в сътрудничество с местните и регионалните власти показатели за управление на участието и териториални показатели
   (29);

| — | да идентифицират в тясно сътрудничество с регионалните и местните власти пречките при прилагането на единния пазар, пред които са изправени понастоящем регионите, градовете и общините, както и подходящите решения за адаптиране на единния пазар към сегашните икономически и социални условия; |
| --- | --- |

—

да идентифицират в тясно сътрудничество с регионалните и местните власти пречките при прилагането на единния пазар, пред които са изправени понастоящем регионите, градовете и общините, както и подходящите решения за адаптиране на единния пазар към сегашните икономически и социални условия;

| — | да приобщят по подходящ начин регионите и местните власти в преразглеждането на Лисабонската стратегия след 2010 г. |
| --- | --- |

—

да приобщят по подходящ начин регионите и местните власти в преразглеждането на Лисабонската стратегия след 2010 г.

Разработване на интегрирани политики

Интегрираният подход е гарант за ефективността на общите политики. Той предполага едно вертикално измерение с по-добра координация и сътрудничество между отделните равнища на управление, както и хоризонтално измерение, което налага последователно прилагане на отрасловите политики, за да се постигне устойчиво развитие и да се осигури синергия с останалите политики на Европейския съюз.

Прилагането на териториалното сближаване като цел на Общността е от основно значение за бъдещето на общите политики. В обхвата на териториалното сближаване следва да бъдат взети предвид три измерения: едно корективно измерение посредством „намаляване на съществуващите различия“, което да осигурява равен достъп на всички граждани до основните обществени услуги, независимо от местоживеенето им, второ превантивно измерение, целящо „засилване на съгласуваността на отрасловите политики с териториално отражение, като при всяко положение се търси развитие на местните ресурси в необлагодетелстваните райони, за да се гарантира, че населението ще остане в тези райони“, и трето стимулиращо измерение чрез подобряване на „териториалната интеграция“, като се насърчава сътрудничеството.

Териториалното сближаване, което с Лисабонския договор се превръща в споделена компетентност между Европейския съюз и държавите-членки, трябва да присъства във всички секторни политики и да стане олицетворение на многостепенното управление. Освен това градското управление е жизненоважно за успешното изпълнение на стратегиите за устойчиво развитие в градските зони, не само за да се координират всички равнища на управление, но и за да се привлекат местните действащи лица. Градското управление в рамките на един интегриран подход трябва да включва трите стълба на устойчивото развитие: околна среда, икономика и социални въпроси, за да гарантира истинско социално и териториално сближаване. И други общи политики са също така необходими и подходящи за стимулиране на един интегриран и последователен подход. От друга страна, селските зони трябва да разполагат с интегрирани стратегии, основани на многостепенното управление, които да подпомагат устойчивото им развитие и конкурентоспособност. Тези стратегии трябва да включват средства за преодоляване на неблагоприятните природни условия, пред които са изправени тези зони, както и на дисбаланса между селските и градските зони.

VII.   Интегрирана морска политика за Европейския съюз

| — | Разработването на интегрирана морска политика за Европейския съюз е един от редките съществуващи примери на европейско равнище за опит за общ подход към редица отраслови политики на базата на териториална типология. Започналият през 2006 година със Зелената книга, а след това и със Синята книга процес показа високата степен на мобилизация на съответните регионални и местни участници за постигане на интегриран подход за управление на морските басейни: транспорт, околна среда, възобновяема енергия, икономическо развитие. Това са само някои от отраслите, включени в една политика, породена от амбицията да се интегрират хоризонтално изискванията, свързани с устойчивото развитие и безопасността на нашите морета, признати като основни природни и икономически ресурси за европейския континент. |
| --- | --- |

—

Разработването на интегрирана морска политика за Европейския съюз е един от редките съществуващи примери на европейско равнище за опит за общ подход към редица отраслови политики на базата на териториална типология. Започналият през 2006 година със Зелената книга, а след това и със Синята книга процес показа високата степен на мобилизация на съответните регионални и местни участници за постигане на интегриран подход за управление на морските басейни: транспорт, околна среда, възобновяема енергия, икономическо развитие. Това са само някои от отраслите, включени в една политика, породена от амбицията да се интегрират хоризонтално изискванията, свързани с устойчивото развитие и безопасността на нашите морета, признати като основни природни и икономически ресурси за европейския континент.

| — | Тази амбиция следва да бъде придружена от подходящи мерки за засилване на обединяващия ефект на интегрираната политическа морска визия. В това отношение Комитетът на регионите счита за необходимо да се преразгледа системата за финансиране на Европейския съюз в посока към единна опростена система, която да обединява всички морски въпроси — или по-голямата част — в рамките на един Европейски крайбрежен и островен фонд и чрез създаване на европейска морска платформа, която да обединява регионалните и местните власти и заинтересованите участници с цел да разполага с инструмент, който да може да съдейства за разделяне на правомощията и за разпространение на добрите практики. |
| --- | --- |

—

Тази амбиция следва да бъде придружена от подходящи мерки за засилване на обединяващия ефект на интегрираната политическа морска визия. В това отношение Комитетът на регионите счита за необходимо да се преразгледа системата за финансиране на Европейския съюз в посока към единна опростена система, която да обединява всички морски въпроси — или по-голямата част — в рамките на един Европейски крайбрежен и островен фонд и чрез създаване на европейска морска платформа, която да обединява регионалните и местните власти и заинтересованите участници с цел да разполага с инструмент, който да може да съдейства за разделяне на правомощията и за разпространение на добрите практики.

Оптимизиране и утвърждаване на културата на консултации

От 2002 година започна утвърждаването на култура на консултации, препоръчана от Бялата книга за европейското управление, в която се признава, че „инвестирането в предварителна добра консултация може да осигури създаването на по-добро законодателство, което ще бъде прието по-бързо и ще се прилага и спазва по-лесно“

Диалогът между Европейската комисия и заинтересованите страни преди представянето на предложенията и приемането на политическите инициативи може да протече под няколко форми:

| — | консултация в рамките на законодателния процес, и по-точно консултация с Комитета на регионите като институционален представител на регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

—

консултация в рамките на законодателния процес, и по-точно консултация с Комитета на регионите като институционален представител на регионалните и местните власти;

| — | механизми за отраслова консултация, които отчитат специфичните условия на действие на Европейския съюз в различни области на действие; |
| --- | --- |

—

механизми за отраслова консултация, които отчитат специфичните условия на действие на Европейския съюз в различни области на действие;

| — | създаване на рамка за консултации, която е в съответствие с минималните стандарти за провеждане на консултации; |
| --- | --- |

—

създаване на рамка за консултации, която е в съответствие с минималните стандарти за провеждане на консултации;

| — | структуриран диалог със сдруженията на местните и регионалните власти. |
| --- | --- |

—

структуриран диалог със сдруженията на местните и регионалните власти.

За прилагане на практика на многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да развива сътрудничеството с Европейската комисия и европейските и националните сдружения на местните и регионалните власти в рамките на структуриран диалог в подготвителната фаза на работните законодателни програми на Европейската комисия; |
| --- | --- |

—

да развива сътрудничеството с Европейската комисия и европейските и националните сдружения на местните и регионалните власти в рамките на структуриран диалог в подготвителната фаза на работните законодателни програми на Европейската комисия;

| — | да си сътрудничи с останалите институции на ЕС за разработването на ефективна оценка на въздействието от дейностите му, с цел укрепване на ролята му на консултативен орган по Договорите и показване на добавената стойност, която носи в процеса на вземане на решения в ЕС; |
| --- | --- |

—

да си сътрудничи с останалите институции на ЕС за разработването на ефективна оценка на въздействието от дейностите му, с цел укрепване на ролята му на консултативен орган по Договорите и показване на добавената стойност, която носи в процеса на вземане на решения в ЕС;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | да направи отчет за проследяването на нейните политически препоръки под формата на устни и писмени въпроси. |
| --- | --- |

—

да направи отчет за проследяването на нейните политически препоръки под формата на устни и писмени въпроси.

По-добро законотворчество

Координацията на законодателния процес съгласно програмата за действие „По-добро законотворчество“, подкрепена от Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество, прието от Европейския парламент, Съвета и Европейската комисия през 2003 година, следва изцяло да вземе под внимание приноса на регионалните и местните власти, както и правните и политически инструменти, които те препоръчват в стратегията за подобряване на законодателството.

Въз основа на Договорите и в очакване на влизането в сила на Договора от Лисабон, вътрешните разпоредби и съществуващите общностни механизми позволяват въвеждането на координиран и съгласуван подход за наблюдение и контрол на принципа на субсидиарност. В редица държави-членки вече е поставено началото на процес на вътрешна реформа, която консолидира работата на регионалните законодателни асамблеи в механизмите, препоръчани в Протокола относно прилагане на принципите на субсидиарност и на пропорционалност към Лисабонския договор, така че те да действат като елемент от парламентарната система на тяхната страна или камарите на националния парламент. Този подход на зачитане на националните конституционни структури заслужава да бъде разширен.

От друга страна, трябва да бъде подобрен капацитетът на регионалните и местните власти да разбират правото на Общността, за да се увеличи правната сигурност в рамките на Европейския съюз и да се улесни доброто транспониране на законодателството на Общността. В това отношение необходимостта от по-активно включване на регионалните и местните власти се обосновава от факта, че въздействието на дадена директива или регламент на Общността може да се различава значително във всяка държава-членка поради особеностите на вътрешната си териториална организация, степента на автономност на регионалните и местните власти и обхвата на техните правомощия. Затрудненията, които се срещат при транспонирането на директивите „Депониране на отпадъци“ (30) и „Възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги“ (31) представляват важни примери за необходимостта от включване на регионалните и местните власти в целия процес на изготвяне на законодателството на Общността (32).

Анализите на въздействието на предложенията за общностно законодателство са важен инструмент, който помага за по-добро законотворчество на равнището на Общността. Анализът на въздействието трябва да обръща внимание на изпълнението и прилагането на законодателството. В този контекст е от основно значение териториалният аспект на новото законодателство да заема централно място в настоящите анализи на Комисията на въздействието. За да преценят добре този териториален аспект, службите на Комисията трябва на по-ранен етап да установят последиците на новото законодателство за регионите и общините. Комитетът на регионите може да играе съществена роля в това отношение.

VIII.   Мрежата за наблюдение на субсидиарността на Комитета на регионите: подходящ инструмент за засилване на демократичната отговорност и участието в законодателния процес на Европейския съюз

| — | Принципът на субсидиарност има за цел да гарантира, че в областите, в които Общността няма изключителни правомощия, решенията се вземат на възможно най-целесъобразното равнище. При това в тези области трябва да се провеждат тестове, за да се гарантира, че действието на Общността е оправдано предвид наличните възможности на национално, регионални и местно равнище. |
| --- | --- |

—

Принципът на субсидиарност има за цел да гарантира, че в областите, в които Общността няма изключителни правомощия, решенията се вземат на възможно най-целесъобразното равнище. При това в тези области трябва да се провеждат тестове, за да се гарантира, че действието на Общността е оправдано предвид наличните възможности на национално, регионални и местно равнище.

| — | Мрежата за наблюдение на субсидиарността е създадена от Комитета на регионите и се състои в момента от 96 членове (регионални и местни власти, национални и регионални парламенти, сдружения на местните и регионалните власти). Тя провежда онлайн консултации на своя интернет сайт и има за цел: |
| --- | --- |

—

Мрежата за наблюдение на субсидиарността е създадена от Комитета на регионите и се състои в момента от 96 членове (регионални и местни власти, национални и регионални парламенти, сдружения на местните и регионалните власти). Тя провежда онлайн консултации на своя интернет сайт и има за цел:

| — | да организира консултации на партньорите от мрежата относно документите и предложенията на Европейската комисия, които допринасят за анализа на прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност, както и да оценява въздействието на предложените мерки. По този начин мрежата улеснява комуникацията между регионалните и местните власти и Комитета на регионите по въпросите на европейския законодателен процес; |
| --- | --- |

—

да организира консултации на партньорите от мрежата относно документите и предложенията на Европейската комисия, които допринасят за анализа на прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност, както и да оценява въздействието на предложените мерки. По този начин мрежата улеснява комуникацията между регионалните и местните власти и Комитета на регионите по въпросите на европейския законодателен процес;

| — | да служи като място за информация, което да позволи на регионалните и местните власти да получат по-бърз достъп до интересуващата ги информация относно Европейския съюз и да осигури допълнителен канал за изразяване на техните мнения; |
| --- | --- |

—

да служи като място за информация, което да позволи на регионалните и местните власти да получат по-бърз достъп до интересуващата ги информация относно Европейския съюз и да осигури допълнителен канал за изразяване на техните мнения;

| — | да оказва помощ на Комитета на регионите при разширяването на неговата база консултации, като му осигури достъп до политическите и административните структури на регионите и градовете на Европа, предоставяйки тези ресурси на разположение на неговите докладчици; |
| --- | --- |

—

да оказва помощ на Комитета на регионите при разширяването на неговата база консултации, като му осигури достъп до политическите и административните структури на регионите и градовете на Европа, предоставяйки тези ресурси на разположение на неговите докладчици;

| — | да включи членовете на мрежата за наблюдение на субсидиарността в бъдещите проучвания на териториалното въздействие на предложенията на Комисията на ранен етап на предзаконодателния процес. |
| --- | --- |

—

да включи членовете на мрежата за наблюдение на субсидиарността в бъдещите проучвания на териториалното въздействие на предложенията на Комисията на ранен етап на предзаконодателния процес.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да активизира своето участие в процеса на мониторинг на плана за действие „По-добро законотворчество“ и да усъвършенства своя вътрешен политически процес и своите консултации с помощта на интерактивни платформи за получаване на надеждна информация относно отчитането на местното и регионалното измерение при изготвянето на законодателството; |
| --- | --- |

—

да активизира своето участие в процеса на мониторинг на плана за действие „По-добро законотворчество“ и да усъвършенства своя вътрешен политически процес и своите консултации с помощта на интерактивни платформи за получаване на надеждна информация относно отчитането на местното и регионалното измерение при изготвянето на законодателството;

| — | да консолидира своите междуинституционни връзки със Съвета, Европейската комисия и Европейския парламент през целия законодателен процес; |
| --- | --- |

—

да консолидира своите междуинституционни връзки със Съвета, Европейската комисия и Европейския парламент през целия законодателен процес;

| — | да разработи съвместно с националните парламенти и с регионалните законодателни асамблеи „modus operandi
  “ за извеждане на преден план на позицията на регионалните и местните власти във всички държави-членки както в предварителната фаза, така и в рамките на системата за ранно предупреждение (33); |
| --- | --- |

—

да разработи съвместно с националните парламенти и с регионалните законодателни асамблеи „modus operandi
  “ за извеждане на преден план на позицията на регионалните и местните власти във всички държави-членки както в предварителната фаза, така и в рамките на системата за ранно предупреждение (33);

| — | да допринася за работата на групата на високо равнище, в която участват независими заинтересовани страни по въпросите, свързани с намаляване на административните разходи, да се произнася по направените предложения и да предвиди без отлагане създаването на група на високо равнище на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

—

да допринася за работата на групата на високо равнище, в която участват независими заинтересовани страни по въпросите, свързани с намаляване на административните разходи, да се произнася по направените предложения и да предвиди без отлагане създаването на група на високо равнище на местните и регионалните власти;

отправя искане:

| — | към междуинституционалното споразумение „По-добро законотворчество“ между Европейския парламент, Съвета и Европейската комисия да бъде добавен протокол за споразумение с Комитета на регионите, по-специално относно прилагането на някои механизми за оценка и консултация; |
| --- | --- |

—

към междуинституционалното споразумение „По-добро законотворчество“ между Европейския парламент, Съвета и Европейската комисия да бъде добавен протокол за споразумение с Комитета на регионите, по-специално относно прилагането на някои механизми за оценка и консултация;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | да продължи усилията за опростяване на нормативната уредба, особено в рамките на политиката на сближаване и да разработи един регионален вариант на националните планове за действие за опростяване на законодателството; |
| --- | --- |

—

да продължи усилията за опростяване на нормативната уредба, особено в рамките на политиката на сближаване и да разработи един регионален вариант на националните планове за действие за опростяване на законодателството;

| — | да осигури улеснен достъп на регионалните и местните власти до комитетите в рамките на комитологията и до експертните групи, които са натоварени да приложат плана за действие „По-добро законотворчество“ (34)
   (35); |
| --- | --- |

—

да осигури улеснен достъп на регионалните и местните власти до комитетите в рамките на комитологията и до експертните групи, които са натоварени да приложат плана за действие „По-добро законотворчество“ (34)
   (35);

приканва държавите-членки:

| — | да въведат система за консултации на регионалните и местните власти за улесняване на транспонирането на европейското законодателство; |
| --- | --- |

—

да въведат система за консултации на регионалните и местните власти за улесняване на транспонирането на европейското законодателство;

| — | да гарантират, че при транспонирането и прилагането на европейското законодателство ще се зачита вътрешното разпределение на правомощията; |
| --- | --- |

—

да гарантират, че при транспонирането и прилагането на европейското законодателство ще се зачита вътрешното разпределение на правомощията;

| — | да продължат работата по предложението за харта за регионална демокрация в рамките на Съвета на Европа. |
| --- | --- |

—

да продължат работата по предложението за харта за регионална демокрация в рамките на Съвета на Европа.

Оценка на териториалното въздействие на намесата на Общността

Механизмите за оценка позволяват да се установи дали решенията са взети и приложени на съответното ниво, да се определят подходящите политически инструменти, сферата и силата на действие на намесата на Общността. Предстои сериозна работа за определяне на понятието за териториално въздействие, на общите цели и тяхното адаптиране към специфичните особености на отделните територии и за разработване на добри количествени и качествени показатели. Тя може да допринесе освен това за внасяне на конкретно съдържание в принципа за териториално сближаване.

За прилагане на практика на многостепенното управление Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да разшири сътрудничеството с Европейската комисия в рамките на изпълнението на споразумението за сътрудничество с цел предаване на мотивираните становища на регионалните и местните власти по отношение анализа на въздействието от предложенията на Комисията в начален стадий от законодателния процес; |
| --- | --- |

—

да разшири сътрудничеството с Европейската комисия в рамките на изпълнението на споразумението за сътрудничество с цел предаване на мотивираните становища на регионалните и местните власти по отношение анализа на въздействието от предложенията на Комисията в начален стадий от законодателния процес;

| — | да организира с подкрепата на Комитета на Европейската комисия за оценка на въздействието „група на високо равнище“ с технически характер за оценка на териториалното въздействие на големите европейски политики, с цел да бъдат взети необходимите мерки за подобряване на законодателството, за опростяване на административните процедури и за повишаване на степента на възприемане на европейските политики от страна на гражданите; |
| --- | --- |

—

да организира с подкрепата на Комитета на Европейската комисия за оценка на въздействието „група на високо равнище“ с технически характер за оценка на териториалното въздействие на големите европейски политики, с цел да бъдат взети необходимите мерки за подобряване на законодателството, за опростяване на административните процедури и за повишаване на степента на възприемане на европейските политики от страна на гражданите;

препоръчва:

| — | систематизиране на анализа на териториалното въздействие благодарение на предварително обсъждане на политическото решение от различните заинтересовани субекти, така че да бъде предвидено икономическото и социалното въздействие, както и въздействието върху околната среда на законодателните и незаконодателните предложения на Общността, отнасящи се до териториите; |
| --- | --- |

—

систематизиране на анализа на териториалното въздействие благодарение на предварително обсъждане на политическото решение от различните заинтересовани субекти, така че да бъде предвидено икономическото и социалното въздействие, както и въздействието върху околната среда на законодателните и незаконодателните предложения на Общността, отнасящи се до териториите;

| — | да се подобрят механизмите за оценка на териториалното въздействие, когато по време на законодателния процес се предлагат съществени изменения на първоначалните предложения; |
| --- | --- |

—

да се подобрят механизмите за оценка на териториалното въздействие, когато по време на законодателния процес се предлагат съществени изменения на първоначалните предложения;

| — | да се създадат благоприятни условия за оценка ex post, така че местното и регионалното отражение на някои директиви, включително транспонирането и изпълнението на регионално и местно равнище на европейските законодателни актове да бъдат разгледани и отчетени в доклада на Комисията за оценка на въздействието; |
| --- | --- |

—

да се създадат благоприятни условия за оценка ex post, така че местното и регионалното отражение на някои директиви, включително транспонирането и изпълнението на регионално и местно равнище на европейските законодателни актове да бъдат разгледани и отчетени в доклада на Комисията за оценка на въздействието;

| — | европейските и националните статистики да отразяват многообразието на териториалната действителност за по-точно определяне на въздействието на европейските политики върху териториите; |
| --- | --- |

—

европейските и националните статистики да отразяват многообразието на териториалната действителност за по-точно определяне на въздействието на европейските политики върху териториите;

отправя искане към Европейската комисия:

| — | да включи показателя за многостепенно управление в различните си таблици за резултатите от оценката на някои ключови за европейската интеграция политики, с цел да се прецени реалното въздействие на действията на Общността, като подчертава необходимостта от засилване на регионалното и местното измерение на Сравнителната таблица на резултатите от вътрешния пазар. |
| --- | --- |

—

да включи показателя за многостепенно управление в различните си таблици за резултатите от оценката на някои ключови за европейската интеграция политики, с цел да се прецени реалното въздействие на действията на Общността, като подчертава необходимостта от засилване на регионалното и местното измерение на Сравнителната таблица на резултатите от вътрешния пазар.

Развитие на потенциала за териториално сътрудничество

За постигане на целите за икономическо, социално и териториално сближаване е необходимо активизиране на териториалното сътрудничество. Възможностите за вертикално и хоризонтално партньорство са гарантирани от политическа, правна и финансова рамка за транснационално сътрудничество, която позволява осъществяване на сътрудничество между редица територии от различни европейски страни. Тези възможности следва да бъдат широко насърчавани през следващите години.

На практика в рамките на една географска зона сътрудничеството дава възможност на политическите власти и на администрацията на различно равнище да си сътрудничат и да работят за общите интереси, като подобряват условията на живот на населението и използват съвместно ресурсите и уменията.

Предвид предстоящото консолидиране на Европейската група за териториално сътрудничество и преразглеждането на нейния правилник, Комитета на регионите реши да отправи предложения за оптимизиране на добавената стойност на този инструмент.

IX.   Европейска група за териториално сътрудничество (GECT)

| — | Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) е нов правен инструмент на Общността (Регламент No 1082/2006) за стабилизиране на териториалното сътрудничество между различни равнища на управление и между отделни страни. Той е особено целесъобразен в перспективата на укрепване на политиката на териториално сближаване. В момента в Европа се създават около тридесетина ЕГТС, като шест вече са регистрирани. |
| --- | --- |

—

Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) е нов правен инструмент на Общността (Регламент No 1082/2006) за стабилизиране на териториалното сътрудничество между различни равнища на управление и между отделни страни. Той е особено целесъобразен в перспективата на укрепване на политиката на териториално сближаване. В момента в Европа се създават около тридесетина ЕГТС, като шест вече са регистрирани.

| — | Измерението на многостепенното управление е в центъра на процеса за формиране, установяване и управление на Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС). На практика тази група позволява да се обединят според променлива институционална геометрия публичните власти съгласно тяхната степен на компетентност и да се установи разширено партньорство със социалните и икономическите субекти. Сферите на действие на ЕГТС, според първоначалния опит, са разнообразни: от здравеопазване до гражданска защита, от икономическо развитие до защита и стимулиране на природните ресурси, от обучение до политика на научни изследвания и иновации и т.н. |
| --- | --- |

—

Измерението на многостепенното управление е в центъра на процеса за формиране, установяване и управление на Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС). На практика тази група позволява да се обединят според променлива институционална геометрия публичните власти съгласно тяхната степен на компетентност и да се установи разширено партньорство със социалните и икономическите субекти. Сферите на действие на ЕГТС, според първоначалния опит, са разнообразни: от здравеопазване до гражданска защита, от икономическо развитие до защита и стимулиране на природните ресурси, от обучение до политика на научни изследвания и иновации и т.н.

| — | Комитетът на регионите работи съвместно с териториалните власти, с Европейската комисия, с Европейския парламент и с държавите-членки за оптимизиране на потенциала на този инструмент и за улесняване на създаването на публично пространство за комуникация, информация, анализ, изследвания и експертна мрежа. |
| --- | --- |

—

Комитетът на регионите работи съвместно с териториалните власти, с Европейската комисия, с Европейския парламент и с държавите-членки за оптимизиране на потенциала на този инструмент и за улесняване на създаването на публично пространство за комуникация, информация, анализ, изследвания и експертна мрежа.

Вътрешната стратегия на Европейския съюз се насочва и към развитието на макрорегиони. Този новаторски подход, обаче, изисква много голяма последователност при разработването на стратегията и нейното включване в европейския процес. Тя трябва задължително да бъде съпътствана от многостепенно управление, което да определи нов вид партньорство, с цел сближаване на вътрешните и външните политики на Съюза. Поуките, извлечени от прилагането на стратегията за Балтийско море и предстоящия старт на стратегията за река Дунав, възможностите, предоставени от Плана за действие за разширено съседство за най-отдалечените територии, ще имат съществено значение при определянето на целесъобразността на тези макрорегиони по отношение на европейското управление, на развитието на териториалното сътрудничество и целта за териториално сближаване.

X.   Стратегия за Региона на Балтийско море

| — | Стратегията за района на Балтийско море има за цел да поднови сътрудничеството в този морски басейн за подобряване на състоянието на околната среда в региона, за подкрепа на неговото устойчиво икономическо развитие, за подобряване нивото му на достъпност и за повишаване на неговата сигурност. Тази интегрирана стратегия, на основата на участието, която се разработва в момента, представлява показателен случай за прилагане на многосекторни политики, изпълнявани от множество субекти и насочени към даден европейски макрорегион. Намерението е в стратегията да бъдат включени различните линии на програмиране и финансиране на европейско, национално и междунационално ниво, като създава възможност за стимулиране на програмите на политиката на сближаване като реферативна рамка. |
| --- | --- |

—

Стратегията за района на Балтийско море има за цел да поднови сътрудничеството в този морски басейн за подобряване на състоянието на околната среда в региона, за подкрепа на неговото устойчиво икономическо развитие, за подобряване нивото му на достъпност и за повишаване на неговата сигурност. Тази интегрирана стратегия, на основата на участието, която се разработва в момента, представлява показателен случай за прилагане на многосекторни политики, изпълнявани от множество субекти и насочени към даден европейски макрорегион. Намерението е в стратегията да бъдат включени различните линии на програмиране и финансиране на европейско, национално и междунационално ниво, като създава възможност за стимулиране на програмите на политиката на сближаване като реферативна рамка.

| — | Управлението ще определи степента на успеха на тази Стратегия. Нейното развитие предполага на практика многостепенен подход, със задълбочено сътрудничество на европейско, национално, регионално и местно равнище, както и на трансгранично ниво и между частния и публичния сектор (36). |
| --- | --- |

—

Управлението ще определи степента на успеха на тази Стратегия. Нейното развитие предполага на практика многостепенен подход, със задълбочено сътрудничество на европейско, национално, регионално и местно равнище, както и на трансгранично ниво и между частния и публичния сектор (36).

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да направи оценка на целесъобразността на стратегиите за макрорегионално развитие в светлината на участието на регионалните и местните власти във фазата на замисляне, изготвяне, прилагане, информиране на гражданите и оценка, както и в съответните планове за действие. В този случай е необходимо да се поиска достатъчна дотация от европейския бюджет за осигуряване на подходящи финансови ресурси и механизми; |
| --- | --- |

—

да направи оценка на целесъобразността на стратегиите за макрорегионално развитие в светлината на участието на регионалните и местните власти във фазата на замисляне, изготвяне, прилагане, информиране на гражданите и оценка, както и в съответните планове за действие. В този случай е необходимо да се поиска достатъчна дотация от европейския бюджет за осигуряване на подходящи финансови ресурси и механизми;

| — | да сътрудничи с Европейската комисия, с държавите-членки и останалите заинтересовани институции за осигуряване на решителни действия по комуникация и оперативна подкрепа за стартиране на новите ЕГТС, както и за обмена на добри практики в рамките на вече създадените групи; |
| --- | --- |

—

да сътрудничи с Европейската комисия, с държавите-членки и останалите заинтересовани институции за осигуряване на решителни действия по комуникация и оперативна подкрепа за стартиране на новите ЕГТС, както и за обмена на добри практики в рамките на вече създадените групи;

| — | да осигури своя принос при евентуално преразглеждане на Регламент No 1082/2006 относно ЕГТС, на базата на опита на неговата експертна група (37), по-специално с цел по-добро интегриране на социалните и икономическите партньори, по-лесно приложение по външните граници на Европейския съюз, по-голяма гъвкавост на процедурите за регистрация, позоваване на основните законодателни европейски текстове, които са силно обвързани с трансграничното измерение (например трансгранично здравеопазване), предвиждане на стимулиращи мерки, включително юридически, икономически и финансови, на европейско или на национално равнище, и за насърчаване на този инструмент в общностния юридически ред в Европа; |
| --- | --- |

—

да осигури своя принос при евентуално преразглеждане на Регламент No 1082/2006 относно ЕГТС, на базата на опита на неговата експертна група (37), по-специално с цел по-добро интегриране на социалните и икономическите партньори, по-лесно приложение по външните граници на Европейския съюз, по-голяма гъвкавост на процедурите за регистрация, позоваване на основните законодателни европейски текстове, които са силно обвързани с трансграничното измерение (например трансгранично здравеопазване), предвиждане на стимулиращи мерки, включително юридически, икономически и финансови, на европейско или на национално равнище, и за насърчаване на този инструмент в общностния юридически ред в Европа;

препоръчва:

| — | да бъдат предоставени допълнителни ресурси за трите аспекта на териториално сътрудничество, поради неговия безспорен принос към процеса на европейска интеграция; |
| --- | --- |

—

да бъдат предоставени допълнителни ресурси за трите аспекта на териториално сътрудничество, поради неговия безспорен принос към процеса на европейска интеграция;

отправя искане към:

| — | Европейската комисия да посочи в следващия си доклад за оценка/преразглеждане на Регламента относно ЕТТС какви пътища вижда за максимално използване на този правен инструмент; |
| --- | --- |

—

Европейската комисия да посочи в следващия си доклад за оценка/преразглеждане на Регламента относно ЕТТС какви пътища вижда за максимално използване на този правен инструмент;

| — | Европейската комисия и държавите-членки да работят за популяризиране на този инструмент, като увеличат значително вътрешната информация в рамките на генералните дирекции и министерствата и посочват неговата полза; |
| --- | --- |

—

Европейската комисия и държавите-членки да работят за популяризиране на този инструмент, като увеличат значително вътрешната информация в рамките на генералните дирекции и министерствата и посочват неговата полза;

| — | държавите-членки да сътрудничат лоялно с регионите и местните власти в процеса на създаване на ЕГТС, за да гарантират бързото им развитие и осъществяване в съответствие с буквата и духа на Регламент 1082/2006. |
| --- | --- |

—

държавите-членки да сътрудничат лоялно с регионите и местните власти в процеса на създаване на ЕГТС, за да гарантират бързото им развитие и осъществяване в съответствие с буквата и духа на Регламент 1082/2006.

Насърчаване на новаторските и основаните на партньорството методи на управление

Икономическите, технологичните и обществените промени налагат да се променят начинът на мислене и практиките. Общностният метод следва да бъде обогатен с иновационни и експериментални практики на базата на опита и компетентността на местните и регионалните представители, заемащи изборна длъжност, които най-често са натоварени с изпълнението на общите политики и прилагането на общностното законодателство.

В това отношение експериментирането представлява инструмент за добро управление, който позволява провеждане в малък мащаб на дейности и тестване на техните резултати с цел последващо масово приложение, ако резултатите са убедителни, и основаване на решението на политически отговорните за вземане на решенията лица на вече проверени данни на териториално равнище.

От друга страна, договарянето, което, в рамките на европейската регионална политика, доведе до възприемане на европейските стратегически приоритети на национално, регионално и местно равнище и задълбочи координацията на прилаганите публични политики, както и на техния административен капацитет, следва да обхване и други европейски политики.

За да приложи на практика многостепенното управление, Комитетът на регионите

се ангажира:

| — | да направи предложения в подкрепа на използването на експериментирането на местно и регионално равнище в някои области на намеса на Европейския съюз, като стратегията за растеж и работни места, социалната програма, политиката на интеграция, политиката в подкрепа на иновациите, политика на сближаване, устойчивото развитие или гражданската защита; |
| --- | --- |

—

да направи предложения в подкрепа на използването на експериментирането на местно и регионално равнище в някои области на намеса на Европейския съюз, като стратегията за растеж и работни места, социалната програма, политиката на интеграция, политиката в подкрепа на иновациите, политика на сближаване, устойчивото развитие или гражданската защита;

| — | да разработи насоки за действие с цел по-често прилагане на метода за контролирано експериментиране за установяване на въздействието от мащабните реформи на общностните политики, особено на общата селскостопанска политика; |
| --- | --- |

—

да разработи насоки за действие с цел по-често прилагане на метода за контролирано експериментиране за установяване на въздействието от мащабните реформи на общностните политики, особено на общата селскостопанска политика;

| — | да защитава перспективата за сключване на целеви договори, така както бяха планирани през 2001 г., и да предложи актуализиране на политическите и правните условия за тяхното прилагане, най-вече с помощта на гъвкави и разнообразни тристранни инструменти. При това от особено значение е пълното зачитане на институционалната и процедурната автономия на държавите-членки не само при транспонирането, но преди всичко при прилагането на правото на Общността; |
| --- | --- |

—

да защитава перспективата за сключване на целеви договори, така както бяха планирани през 2001 г., и да предложи актуализиране на политическите и правните условия за тяхното прилагане, най-вече с помощта на гъвкави и разнообразни тристранни инструменти. При това от особено значение е пълното зачитане на институционалната и процедурната автономия на държавите-членки не само при транспонирането, но преди всичко при прилагането на правото на Общността;

препоръчва:

| — | създаването на европейски териториални пактове, които да обединяват на доброволна основа отделните компетентни управленски равнища, за да се адаптира изпълнението на големите цели и на политическите приоритети на Европейския съюз чрез партньорство с регионалните и местните власти (38); |
| --- | --- |

—

създаването на европейски териториални пактове, които да обединяват на доброволна основа отделните компетентни управленски равнища, за да се адаптира изпълнението на големите цели и на политическите приоритети на Европейския съюз чрез партньорство с регионалните и местните власти (38);

| — | да се предвиди европейските териториални пактове да включват участието на институция или агенция на Европейския съюз, на националните власти и на една или няколко териториални власти, посочването на поставените европейски политически цели и тяхното реално осъществяване на съответните територии, система за мониторинг и накрая определяне на бюджетна структура, която да обединява необходимите за реализиране на тези цели вноски от отделните субекти; |
| --- | --- |

—

да се предвиди европейските териториални пактове да включват участието на институция или агенция на Европейския съюз, на националните власти и на една или няколко териториални власти, посочването на поставените европейски политически цели и тяхното реално осъществяване на съответните територии, система за мониторинг и накрая определяне на бюджетна структура, която да обединява необходимите за реализиране на тези цели вноски от отделните субекти;

приканва:

| — | обсъжданията да бъдат насочени към въпроса за финансиране на европейските териториални пактове и създаване на възможни синергии на европейско равнище между съществуващите в съответните области бюджетни линии и структурните фондове, от една страна, и, от друга страна, наличните бюджетни линии на местно, регионално и национално ниво, без да се създава допълнителен финансов инструмент за европейската регионална политика, нито да се търсят за тази цел допълнителни финансови средства; |
| --- | --- |

—

обсъжданията да бъдат насочени към въпроса за финансиране на европейските териториални пактове и създаване на възможни синергии на европейско равнище между съществуващите в съответните области бюджетни линии и структурните фондове, от една страна, и, от друга страна, наличните бюджетни линии на местно, регионално и национално ниво, без да се създава допълнителен финансов инструмент за европейската регионална политика, нито да се търсят за тази цел допълнителни финансови средства;

| — | местните и регионалните власти, проявяващи интерес да се ангажират в този процес, да заявят интереса си в рамките на започналата консултация за прилагане на Бялата книга. |
| --- | --- |

—

местните и регионалните власти, проявяващи интерес да се ангажират в този процес, да заявят интереса си в рамките на започналата консултация за прилагане на Бялата книга.

5.   Прилагане и проследяване на Бялата книга

С публикуването на Бялата книга Комитетът на регионите пое инициативата да предложи своето виждане за общностния метод, основаващ се на такъв начин на управление, който приобщава местните и регионалните власти към изготвянето и прилагането на политиките на Общността. Това виждане се позовава на напредъка, стимулиран от Бялата книга за европейското управление на Европейската комисия, приета през 2001 г., като същевременно описва целите и предизвикателствата пред споделеното управление в Европа. Развитието на европейска култура за многостепенно управление е постоянно предизвикателство. Поради това той ще извършва редовно оценка на постигнатите резултати от прилагането на това споделено управление и ще представя на всеки три години доклад за състоянието на многостепенното управление в рамките на Европейския съюз.

След публикуването на Бялата книга Комитетът на регионите ще постави началото на процес на съгласуване с институциите на Общността с цел конкретизиране на насоките и на представените ангажименти.

От друга страна, той започва консултация за събиране на мнения от институциите, от асоциациите и от заинтересованите страни, като ги приканва да представят своите забележки относно най-добрия начин за прилагане на многостепенното управление в Европа. Коментарите могат да се изпращат до 30 ноември 2009 г. на следния адрес:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

или на електронен адрес: governance@cor.europa.eu (39)

| 5.1 | Комитетът на регионите ще разработи, на базата на резултатите от общата консултация и на поуките от извършеното съгласуване с институциите и със заинтересованите страни, план за действие за прилагане на тези препоръки. |
| --- | --- |

5.1

Комитетът на регионите ще разработи, на базата на резултатите от общата консултация и на поуките от извършеното съгласуване с институциите и със заинтересованите страни, план за действие за прилагане на тези препоръки.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Декларация по случай петдесетата годишнина от подписването на Договорите от Рим, Берлин, 25 март 2007 г.

1

(2)  Декларация за Европа на Комитета на регионите DI/CdR 55/2007 fin.

2

(3)  Териториалните структури представляват:

3

16 % от БВП на Европа на 27-те;

1/3 от публичните разходи;

2/3 от общите разходи за публични инвестиции;

56 % от публичните работни места (данни на Dexia — http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm).

(4)  В своя доклад от 17.9.2008 г относно „Управление и партньорство в национален и регионален мащаб, както и въз основа на отделни проекти, в областта на регионалната политика A6-0356/2008“, Европейският парламент „приканва Комитета на регионите да засили своите действия, за да развие практиката на управление както от количествена, така и от качествена гледна точка“.

4

приканва Комитета на регионите да засили своите действия, за да развие практиката на управление както от количествена, така и от качествена гледна точка“

(5)  В процеса на създаване на тази Бяла книга се включиха представители на академичните среди посредством работните групи на Комитета на регионите (www.cor.europa.eu/ateliers), след предварителна консултация с основните европейски асоциации на местните и регионалните власти.

5

(6)  Доклад на Европейския парламент относно „управление и партньорство в национален и регионален мащаб, както и въз основа на отделни проекти, в областта на регионалната политика A6-0356/2008“.

6

(7)  Евробарометър: Комитет на регионите: http://www.cor.europa.eu/и Европейска комисия: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Бяла книга на Европейската комисия COM(2001) 428 окончателен.

8

(9)  В тази връзка Комитетът на регионите и Конгресът на местните и регионални власти на Съвета на Европейския съюз си сътрудничат в рамките на споразумение за сътрудничество.

9

(10)  В своята Бяла книга за европейското управление Европейската комисия беше предложила обновена бъдеща европейска методика, в посочвайки, „че трябва да се направи така, че Комисията да предлага и да изпълнява политиките; Съветът и Парламентът да взимат решенията и националните и регионалните власти да се включват в политическия процес на Съюза“. COM(2001) 428 окончателен.

10

че трябва да се направи така, че Комисията да предлага и да изпълнява политиките; Съветът и Парламентът да взимат решенията и националните и регионалните власти да се включват в политическия процес на Съюза“.

(11)  В доклад озаглавен „Да превърнем Хартата за основните права в реалност“, поръчан от Комитета на регионите на Бирмингамския университет, се съдържат първоначални предложения за повишаване на интереса на гражданите към техните права и са представени примери за добри практики, прилагани от местните и регионалните власти. CdR 6623/2008.

11

(12)  В своето становище относно „Новата роля и отговорности на Парламента по силата на Договора от Лисабон“, Комисията по регионално развитие на Европейския парламент подчертава значението на своите връзки с Комитета на регионите. PE 404.556 v02-00 (30.5.2008).

12

(13)  Становище на Комитета на регионите относно „Добавена стойност на участието на териториалните власти в процеса на разширяване“. CdR 93/2008 fin.

13

(14)  Асоциацията Обединени селища и местни правителства (CGLU) публикува редовно доклади за местната децентрализация в света.

14

(15)  ART GOLD е инициатива за международно сътрудничество, която обединява програмите и дейностите на различни агенции на ООН (PNUD, UNESCO, UNIFEM, FENU, OMS, UNORS и други) в името на ново многостранно сътрудничество.

15

(16)  Глобалният форум на Асоциациите на региони (FOGAR) и ФАО подписаха меморандум за разбирателство.

16

меморандум за разбирателство.

(17)  Съветът на европейските общини и региони (CCRE) създаде интернет портал за стимулиране на побратимяванията. www.twinning.org.

17

(18)  Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: „Местните власти: фактор за развитие“ SEC(2008)2570.

18

(19)  Проект за становище на Комитета на регионите „Местните власти: фактор за развитие“. CdR 312/2008 rev. 1.

19

(20)  Становище на Комитета на регионите относно „Добавената стойност на участието на местните и регионалните власти в процеса на разширяване“. CdR 93/2008 fin.

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm.

21

(22)

22

| — | Асамблеята на европейските региони (ARE) разработи програма за междурегионално сътрудничество, която има за цел да развие европейското съзнание, да насърчи Европа на регионите, както и да мобилизира регионалните предприятия да приемат стажанти. |
| --- | --- |

—

Асамблеята на европейските региони (ARE) разработи програма за междурегионално сътрудничество, която има за цел да развие европейското съзнание, да насърчи Европа на регионите, както и да мобилизира регионалните предприятия да приемат стажанти.

| — | Асоциацията на представителите на изборна длъжност от планинските райони (AEM) разработва проект за междурегионално сътрудничество в планинските райони, в рамките на програмата INTERREG. |
| --- | --- |

—

Асоциацията на представителите на изборна длъжност от планинските райони (AEM) разработва проект за междурегионално сътрудничество в планинските райони, в рамките на програмата INTERREG.

| — | Асоциацията на европейските погранични региони (ARFE) създаде мрежа на трансгранични райони за обмен на добри практики и разработване на конкретни предложения, които могат да бъдат реализирани в рамките на европейските програми. |
| --- | --- |

—

Асоциацията на европейските погранични региони (ARFE) създаде мрежа на трансгранични райони за обмен на добри практики и разработване на конкретни предложения, които могат да бъдат реализирани в рамките на европейските програми.

(23)  Да общуваме на тема Европа в партньорство: Решение на Европейския парламент от 9 октомври 2008 г. и обща декларация на Европейския парламент, на Европейската комисия и на Съвета (P6Ta(2008) 0463).

23

(24)  Комитетът на регионите вече предлага набор от инструменти за комуникация на членовете на Комитета на регионите и на местните и регионалните власти за разясняване на политиката на Европейския съюз на гражданите. CdR 234/2008 fin.

24

(25)  В резултат на стартиралата през 2002 г. по време на срещата на високо равнище в Йоханесбург за устойчиво развитие инициатива, Конференцията на периферните морски региони на Европа (CRPM) и Глобалният форум на Асоциации на региони (FOGAR) станаха активни членове на мрежата на регионалните правителства за устойчиво развитие (nrg 4SD).

25

(26)  Заключение от Европейската среща на високо равнище на регионите и градовете, Прага 5–6 март 2009 г. CdR 86/2009 fin.

26

(27)  EUROCITIES разработва проект с подкрепата на Комисията в рамките на 6-та рамкова програма за изследвания и техническо развитие, която улеснява размяната на добри практики, на опит и приложения за устойчиво градско развитие.

27

(28)  Становище на Комитета на регионите на тема „Мисли първо за малките!“„Small Business Act“ за Европа, 12 и 13 февруари 2009 г. CdR 246/2008 fin.

28

(29)  „Комитетът на регионите препоръчва да се разработят нови инструменти и особено индикатори, в зависимост от нуждите за прилагане на териториалното сближаване, включително чрез междурегионални анализи“; Становище на Комитата на регионите по 4-я доклад за сближаването (CdR 274/2008 fin).

29

„Комитетът на регионите препоръчва да се разработят нови инструменти и особено индикатори, в зависимост от нуждите за прилагане на териториалното сближаване, включително чрез междурегионални анализи

„За разработването на подходящи регионални стратегии и политически отговори трябва да се създадат подходящи инструменти, позволяващи отчитането на териториалните различия в обществените политики (например наличният доход на глава от населението, за да се отчитат трансферите, като допълнение към БВП на човек от населението, данъчните приходи, достъпът до различни услуги (транспорт, енергоразпределение, здравеопазване, образование), демографската структура и моделите на заселване (данни за разпределението на населението, степента на застаряване и коефициентът на зависимост) или дори създаването на синтетични показатели за човешко развитие)“; Становище относно Зелената книга за териториално сближаване (CdR 274/2008 fin).

За разработването на подходящи регионални стратегии и политически отговори трябва да се създадат подходящи инструменти, позволяващи отчитането на териториалните различия в обществените политики (например наличният доход на глава от населението, за да се отчитат трансферите, като допълнение към БВП на човек от населението, данъчните приходи, достъпът до различни услуги (транспорт, енергоразпределение, здравеопазване, образование), демографската структура и моделите на заселване (данни за разпределението на населението, степента на застаряване и коефициентът на зависимост) или дори създаването на синтетични показатели за човешко развитие)

(30)  Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци — ОВ L 182, 16.7.1999 г., стр. 1-19; Директива 2006/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2006 г. относно отпадъците — ОВ L 114, 27.4.2006 г., стр. 0009 — 0021 .

30

(31)  Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (30.4.2004 г.). ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114–240.

31

(32)  На Европейския институт по публична администрация (EIPA) беше възложено проучване на тема „Отражение на европейското право на местно равнище“, което ще разгледа именно тези два практически случая. Резултатите ще бъдат представени на Групата на високо равнище за управлението и Европейския съюз по време на шведското председателство през месец октомври 2009 година.

32

(33)  Конференцията на европейските регионални законодателни събрания (CALRE) създаде мрежа на техническо и политическо ниво за мониторинг на прилагането на принципа на субсидиарност.

33

(34)  Доклад от семинара на високо равнище относно местното самоуправление (Биариц, 14-16 септември 2008 година).

34

(35)  Конференцията на европейските региони със законодателни правомощия (REGLEG) организира обмен на добри практики относно участието на експерти от регионите със законодателна власт в рамките на процедурата по комитология и в рамките на експертната група на Комисията, както и на работните групи на Съвета.

35

(36)  Становище на Комитета на регионите за „Ролята на териториалните власти в новата стратегия за Балтийско море“ CdR 381/2008 fin.

36

(37)






  —

37

| — | да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки; |
| --- | --- |

да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки;

| — | да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики;

| — | да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки; |
| --- | --- |

—

да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки;

| — | да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики;

| — | да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие; |
| --- | --- |

—

да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие;

37

| — | да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки; |
| --- | --- |

—

да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки;

| — | да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики;

| — | да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие; |
| --- | --- |

—

да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие;

| — | да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки; |
| --- | --- |

—

да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки;

| — | да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики;

| — | да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие; |
| --- | --- |

—

да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие;

| — | да подобри комуникацията по отношение на възможностите и предизвикателствата, които се изправят пред ЕГТС на териториално равнище. Уебсайт: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

да подобри комуникацията по отношение на възможностите и предизвикателствата, които се изправят пред ЕГТС на териториално равнище. Уебсайт: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

37

| — | да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки; |
| --- | --- |

—

да извърши мониторинг и да приложи разпоредбите на Регламента на ниво държави-членки;

| — | да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да улесни обмена на опит относно създаването на ЕГТС на териториално равнище и да сподели знанията за свързаните с това най-добри практики;

| — | да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие; |
| --- | --- |

—

да определи възможното използване на ЕГТС като инструмент за териториално развитие;

| — | да подобри комуникацията по отношение на възможностите и предизвикателствата, които се изправят пред ЕГТС на териториално равнище. Уебсайт: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

да подобри комуникацията по отношение на възможностите и предизвикателствата, които се изправят пред ЕГТС на териториално равнище. Уебсайт: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

(38)  Становище на Комитета на регионите за „Въвеждане на Европейските териториални пактове: предложения за ревизия на тристранните договори и споразумения“. CdR 135/2006 fin.

38

(39)  Процесът на мониторинг на Бялата книга ще бъде придружен от дейностите на Работните групи на Комитета на регионите www.cor.europa.eu/ateliers.

39

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/28

---

Становище на Комитета на регионите относно „една година след лисабон: партньорството африка- ЕС в действие“ и „ЕС, африка и китай: към тристранен диалог и сътрудничество“

(2009/C 211/02)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства усилията, полагани от европейските и африканските участници след поставяне началото на партньорството ЕС/Африка и подчертава необходимостта от продължаване, активизиране, засилване и разширяване на вече започнатите инициативи в рамките на осемте партньорства; |
| --- | --- |

—

приветства усилията, полагани от европейските и африканските участници след поставяне началото на партньорството ЕС/Африка и подчертава необходимостта от продължаване, активизиране, засилване и разширяване на вече започнатите инициативи в рамките на осемте партньорства;

| — | предлага Комитетът на регионите да бъде включен в работата на групите, отговарящи за осъществяването на тематичните партньорства, по-конкретно за управлението, Целите на хилядолетието за развитие, изменението на климата, миграцията, мобилността и заетостта. Подчертава необходимостта да се осигурят на ЕС статистически инструменти и инструменти за оценка на дейностите по децентрализираното сътрудничество, осъществявани от местните и регионалните власти. Припомня, че конференцията за децентрализирано сътрудничество следва да бъде основен форум за диалог между Комисията и КР и че в този контекст следва да се отдели приоритетно място на партньорството ЕС-Африка; |
| --- | --- |

—

предлага Комитетът на регионите да бъде включен в работата на групите, отговарящи за осъществяването на тематичните партньорства, по-конкретно за управлението, Целите на хилядолетието за развитие, изменението на климата, миграцията, мобилността и заетостта. Подчертава необходимостта да се осигурят на ЕС статистически инструменти и инструменти за оценка на дейностите по децентрализираното сътрудничество, осъществявани от местните и регионалните власти. Припомня, че конференцията за децентрализирано сътрудничество следва да бъде основен форум за диалог между Комисията и КР и че в този контекст следва да се отдели приоритетно място на партньорството ЕС-Африка;

| — | приветства Съобщението на Комисията относно сътрудничеството между ЕС, Африка и Китай. Припомня различията в целите и средствата, които съществуват понастоящем между политиката на предоставяне на помощ за развитието, провеждана от ЕС, и тази на Китай в рамките на африканския континент, като именно поради тези различия засиленото сътрудничество е още по-необходимо при запазване високите критерии за добро управление и зачитане на правата на човека; |
| --- | --- |

—

приветства Съобщението на Комисията относно сътрудничеството между ЕС, Африка и Китай. Припомня различията в целите и средствата, които съществуват понастоящем между политиката на предоставяне на помощ за развитието, провеждана от ЕС, и тази на Китай в рамките на африканския континент, като именно поради тези различия засиленото сътрудничество е още по-необходимо при запазване високите критерии за добро управление и зачитане на правата на човека;

| — | смята, че още на този етап следва да се предвидят условията за интегриране на африканските, европейските и китайските местни и регионални власти в тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, по-конкретно по отношение определянето на темите за сътрудничество; |
| --- | --- |

—

смята, че още на този етап следва да се предвидят условията за интегриране на африканските, европейските и китайските местни и регионални власти в тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, по-конкретно по отношение определянето на темите за сътрудничество;

| — | в този контекст на икономическа и финансова криза подчертава необходимостта да се запазят и увеличат средствата, предвидени за помощта за развитие в Африка. |
| --- | --- |

—

в този контекст на икономическа и финансова криза подчертава необходимостта да се запазят и увеличат средствата, предвидени за помощта за развитие в Африка.

| Докладчик | : | г-н Jean-Louis Destans (FR/ПЕС)
  председател на Генералния съвет на департамент Eure |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

г-н Jean-Louis Destans (FR/ПЕС)

председател на Генералния съвет на департамент Eure

Отправни документи

„Една година след Лисабон: партньорството Африка — ЕС в действие“

COM(2008) 617 окончателен

„ЕС, Африка и Китай: към тристранен диалог и сътрудничество“

COM(2008) 654 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

А.   Общи бележки

Относно партньорството ЕС-Африка

| 1. | приветства публикуването на Съобщението на Европейската комисия „Една година след Лисабон: партньорството Африка — ЕС в действие“, което представлява оценка на първата година от изпълнението на Плана за действие за периода 2008-2010 г. и на неговите осем тематични партньорства, чиято цел е да конкретизират Съвместната стратегия ЕС-Африка; |
| --- | --- |

1.

приветства публикуването на Съобщението на Европейската комисия „Една година след Лисабон: партньорството Африка — ЕС в действие“, което представлява оценка на първата година от изпълнението на Плана за действие за периода 2008-2010 г. и на неговите осем тематични партньорства, чиято цел е да конкретизират Съвместната стратегия ЕС-Африка;

| 2. | одобрява усилията, полагани от европейските и африканските участници след започването на Съвместната стратегия през декември 2007 г., които позволиха да се поставят основите на партньорство и сътрудничество „извън развитието“, „извън Африка“ и „извън институциите“; |
| --- | --- |

2.

одобрява усилията, полагани от европейските и африканските участници след започването на Съвместната стратегия през декември 2007 г., които позволиха да се поставят основите на партньорство и сътрудничество „извън развитието“, „извън Африка“ и „извън институциите“;

| 3. | подчертава, че този първоначален напредък не следва да измества необходимостта от продължаване, засилване и разширяване на вече започнатите инициативи в рамките на осемте партньорства. Очакваните резултати от Стратегията за развитие и сътрудничество между Европейския съюз и Африка може да се постигнат единствено с постоянна и засилена ангажираност на двете страни по тази стратегия. Резултатите от първата година от изпълнението трябва да насърчат европейските и африканските участници да увеличат усилията си и да дадат своя принос за дългосрочния успех на стратегията; |
| --- | --- |

3.

подчертава, че този първоначален напредък не следва да измества необходимостта от продължаване, засилване и разширяване на вече започнатите инициативи в рамките на осемте партньорства. Очакваните резултати от Стратегията за развитие и сътрудничество между Европейския съюз и Африка може да се постигнат единствено с постоянна и засилена ангажираност на двете страни по тази стратегия. Резултатите от първата година от изпълнението трябва да насърчат европейските и африканските участници да увеличат усилията си и да дадат своя принос за дългосрочния успех на стратегията;

| 4. | приветства факта, че на 21 ноември 2008 г. ЕС и Африканският съюз приеха съвместен доклад, в който се посочват заключенията на Европейската комисия; |
| --- | --- |

4.

приветства факта, че на 21 ноември 2008 г. ЕС и Африканският съюз приеха съвместен доклад, в който се посочват заключенията на Европейската комисия;

| 5. | отбелязва с интерес подхода на Комисията за изготвяне не само на оценка на извършеното, но и на препоръки за бъдещето с цел:






  — | да се преодолеят срещнатите трудности при изпълнението на плана за действие; |
| --- | --- | --- |

5.

отбелязва с интерес подхода на Комисията за изготвяне не само на оценка на извършеното, но и на препоръки за бъдещето с цел:

—

да се преодолеят срещнатите трудности при изпълнението на плана за действие;

| — | да се насърчи колективната ангажираност към този план от страна на всички участници; |
| --- | --- |

—

да се насърчи колективната ангажираност към този план от страна на всички участници;

| — | да се разработи цялостен и всеобхватен подход към африканския континент; |
| --- | --- |

—

да се разработи цялостен и всеобхватен подход към африканския континент;

| — | да се поощрява координацията и сътрудничеството между ЕС и Африка в международните организации; |
| --- | --- |

—

да се поощрява координацията и сътрудничеството между ЕС и Африка в международните организации;

| — | да се засилят комуникационните дейности във връзка с целите и резултатите от партньорството, за да се гарантира по-голяма прозрачност и силна обществена подкрепа в Африка и Европа. |
| --- | --- |

—

да се засилят комуникационните дейности във връзка с целите и резултатите от партньорството, за да се гарантира по-голяма прозрачност и силна обществена подкрепа в Африка и Европа.

| 6. | изтъква, че по отношение на тези препоръки, както и на трите стълба на партньорството, по-специално тези, които са озаглавени „извън развитието“ и „извън институциите“, добавената стойност, която могат да създадат Комитетът на регионите и местните и регионални власти в ЕС и Африка, е очевидна и призната и че следователно Комисията е могла да превърне това в силна страна на своето съобщение; |
| --- | --- |

6.

изтъква, че по отношение на тези препоръки, както и на трите стълба на партньорството, по-специално тези, които са озаглавени „извън развитието“ и „извън институциите“, добавената стойност, която могат да създадат Комитетът на регионите и местните и регионални власти в ЕС и Африка, е очевидна и призната и че следователно Комисията е могла да превърне това в силна страна на своето съобщение;

Относно тристранния диалог и сътрудничество между ЕС, Африка и Китай

| 7. | приветства Съобщението на Комисията „ЕС, Африка и Китай: към тристранен диалог и сътрудничество“ и подчертава значението на започнатия динамичен процес, който е първа стъпка към създаването на взаимодействия за Африка; |
| --- | --- |

7.

приветства Съобщението на Комисията „ЕС, Африка и Китай: към тристранен диалог и сътрудничество“ и подчертава значението на започнатия динамичен процес, който е първа стъпка към създаването на взаимодействия за Африка;

| 8. | смята, че на практика е изключително важно за бъдещето на африканския континент да се постави началото на сътрудничество между Европейския съюз и Китай. Всъщност и ЕС и Китай са създали двустранни партньорства с Африка и са съответно първият и третият търговски партньори и най-големите преки инвеститори на този континент; |
| --- | --- |

8.

смята, че на практика е изключително важно за бъдещето на африканския континент да се постави началото на сътрудничество между Европейския съюз и Китай. Всъщност и ЕС и Китай са създали двустранни партньорства с Африка и са съответно първият и третият търговски партньори и най-големите преки инвеститори на този континент;

| 9. | смята, че е необходимо да се определи отново мястото на тристранния подход, в световен контекст, като се вземат предвид и големи държави с нововъзникващи икономики; |
| --- | --- |

9.

смята, че е необходимо да се определи отново мястото на тристранния подход, в световен контекст, като се вземат предвид и големи държави с нововъзникващи икономики;

| 10. | припомня различията в целите и средствата, които съществуват понастоящем между политиката на предоставяне на помощ за развитието, провеждана от ЕС и тази на Китай в рамките на африканския континент, именно поради тези различия засиленото сътрудничество е още по-необходимо; |
| --- | --- |

10.

припомня различията в целите и средствата, които съществуват понастоящем между политиката на предоставяне на помощ за развитието, провеждана от ЕС и тази на Китай в рамките на африканския континент, именно поради тези различия засиленото сътрудничество е още по-необходимо;

| 11. | призовава Африканския съюз, африканските държави и местните и регионални власти в Африка да поемат своята роля при определянето на темите за сътрудничество и стартирането на тристранния диалог. Той не трябва да се свежда само до координирането на европейската и китайската политики; |
| --- | --- |

11.

призовава Африканския съюз, африканските държави и местните и регионални власти в Африка да поемат своята роля при определянето на темите за сътрудничество и стартирането на тристранния диалог. Той не трябва да се свежда само до координирането на европейската и китайската политики;

| 12. | насърчава африканските ръководители на контитентално, национално, регионално и местно равнище да формулират предложения за сътрудничество в области, които, според тях, ще могат най-успешно да посрещнат предизвикателствата на развитието на африканския континент; |
| --- | --- |

12.

насърчава африканските ръководители на контитентално, национално, регионално и местно равнище да формулират предложения за сътрудничество в области, които, според тях, ще могат най-успешно да посрещнат предизвикателствата на развитието на африканския континент;

| 13. | припомня, че във връзка с това следва да се приеме гъвкав и прагматичен подход, за да се определят всички възможни области на сътрудничество, без да се изключва която и да е от самото начало; |
| --- | --- |

13.

припомня, че във връзка с това следва да се приеме гъвкав и прагматичен подход, за да се определят всички възможни области на сътрудничество, без да се изключва която и да е от самото начало;

| 14. | подчертава значението на темата за сътрудничество, озаглавена „устойчивото управление на околната среда и природните ресурси“, предвид провежданата в Африка политика на интензивна експлоатация на енергийните ресурси; |
| --- | --- |

14.

подчертава значението на темата за сътрудничество, озаглавена „устойчивото управление на околната среда и природните ресурси“, предвид провежданата в Африка политика на интензивна експлоатация на енергийните ресурси;

| 15. | изразява учудване от факта, че Европейската комисия не е отдала по-голям приоритет на здравеопазването, образованието и научните изследвания в предложените от нея теми за сътрудничество, тъй като става въпрос за области от изключително важно значение за дългосрочното развитие на Африка и за приоритети за действие, определени от ООН и партньорството ЕС-Африка. Поради това приканва Комисията да подобри предложенията си в тази област; |
| --- | --- |

15.

изразява учудване от факта, че Европейската комисия не е отдала по-голям приоритет на здравеопазването, образованието и научните изследвания в предложените от нея теми за сътрудничество, тъй като става въпрос за области от изключително важно значение за дългосрочното развитие на Африка и за приоритети за действие, определени от ООН и партньорството ЕС-Африка. Поради това приканва Комисията да подобри предложенията си в тази област;

| 16. | препоръчва на Африканския съюз да се отреди място на ключов партньор в тези тристранни отношения, за да се насърчи един цялостен и последователен подход, който да надхвърля националните разделения; |
| --- | --- |

16.

препоръчва на Африканския съюз да се отреди място на ключов партньор в тези тристранни отношения, за да се насърчи един цялостен и последователен подход, който да надхвърля националните разделения;

| 17. | приветства провеждането на среща на върха ЕС–Китай през май 2009 г. в Прага и приканва Съвета:






  — | да разгледа тристранното сътрудничество ЕС/Африка/Китай, за да се конкретизират формулираните от Комисията предложения; |
| --- | --- | --- |

17.

приветства провеждането на среща на върха ЕС–Китай през май 2009 г. в Прага и приканва Съвета:

—

да разгледа тристранното сътрудничество ЕС/Африка/Китай, за да се конкретизират формулираните от Комисията предложения;

| — | да засили перспективите за сътрудничество в областта на здравеопазването, образованието и научните изследвания; |
| --- | --- |

—

да засили перспективите за сътрудничество в областта на здравеопазването, образованието и научните изследвания;

| — | да вземе под внимание формулираните от африканските участници предложения. |
| --- | --- |

—

да вземе под внимание формулираните от африканските участници предложения.

| 18. | подчертава, че ЕС следва да поддържа високите си критерии за добро управление и зачитане на правата на човека при провеждането на политиката си на предоставяне на помощ за развитие на Африка, независимо дали се осъществява в рамките на двустранно сътрудничество ЕС-Африка или тристранно сътрудничество ЕС-Африка-Китай; |
| --- | --- |

18.

подчертава, че ЕС следва да поддържа високите си критерии за добро управление и зачитане на правата на човека при провеждането на политиката си на предоставяне на помощ за развитие на Африка, независимо дали се осъществява в рамките на двустранно сътрудничество ЕС-Африка или тристранно сътрудничество ЕС-Африка-Китай;

| 19. | смята, че тази условност трябва да се прилага динамично и постепенно, за да може да се вземат под внимание реализираният напредък и политиките, които африканските държави осъществяват с цел насърчаване на доброто управление и зачитане правата на човека; |
| --- | --- |

19.

смята, че тази условност трябва да се прилага динамично и постепенно, за да може да се вземат под внимание реализираният напредък и политиките, които африканските държави осъществяват с цел насърчаване на доброто управление и зачитане правата на човека;

| 20. | подчертава, че тристранното сътрудничество ЕС-Африка-Китай не следва да се свежда до едно привеждане в съответствие с методите и целите на Китай, тъй като подобен подход не би бил непременно съвместим с ценностите и принципите на ЕС и дългосрочните интереси в Африка, без при това да се изключва търсенето на общи интереси; |
| --- | --- |

20.

подчертава, че тристранното сътрудничество ЕС-Африка-Китай не следва да се свежда до едно привеждане в съответствие с методите и целите на Китай, тъй като подобен подход не би бил непременно съвместим с ценностите и принципите на ЕС и дългосрочните интереси в Африка, без при това да се изключва търсенето на общи интереси;

| 21. | потвърждава дългосрочната роля на Комитета на регионите, на европейските, африканските и китайските местни и регионални власти в осъществяването на практика на тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, който трябва да придобива все по-реално изражение, тъй като двустранните отношения ЕС-Африка, Африка-Китай и ЕС-Китай имат тенденция да се развиват; |
| --- | --- |

21.

потвърждава дългосрочната роля на Комитета на регионите, на европейските, африканските и китайските местни и регионални власти в осъществяването на практика на тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, който трябва да придобива все по-реално изражение, тъй като двустранните отношения ЕС-Африка, Африка-Китай и ЕС-Китай имат тенденция да се развиват;

| 22. | смята, че условията за осъществяване на тристранното сътрудничество и диалог трябва да отчитат и да бъдат адаптирани към икономическите и социални условия във всеки регион или територия и че следва да се включат местните и регионални власти (МРВ) на ЕС, Африка и Китай в определянето на тези условия; |
| --- | --- |

22.

смята, че условията за осъществяване на тристранното сътрудничество и диалог трябва да отчитат и да бъдат адаптирани към икономическите и социални условия във всеки регион или територия и че следва да се включат местните и регионални власти (МРВ) на ЕС, Африка и Китай в определянето на тези условия;

| 23. | подчертава, че е целесъобразно да се изготвят инструменти за наблюдение и контрол на осъществяването на тристранното сътрудничество и диалог с цел да се гарантира спазването на поетите от различните страни по сътрудничеството ангажименти; |
| --- | --- |

23.

подчертава, че е целесъобразно да се изготвят инструменти за наблюдение и контрол на осъществяването на тристранното сътрудничество и диалог с цел да се гарантира спазването на поетите от различните страни по сътрудничеството ангажименти;

Въздействие на икономическата и финансова криза

| 24. | изразява загриженост във връзка с последиците от международната икономическа и финансова криза в Африка, тъй като вниманието е съсредоточено върху ситуацията в развитите държави; |
| --- | --- |

24.

изразява загриженост във връзка с последиците от международната икономическа и финансова криза в Африка, тъй като вниманието е съсредоточено върху ситуацията в развитите държави;

| 25. | изразява безпокойство от факта, че развиващите се страни продължават да бъдат оставяни на заден план; Африка е изключително слабо представена в Г20, което не ѝ позволява да оказва влияние при вземането на международните решения за противодействие на икономическата криза, въпреки че прякото ѝ и косвено въздействие върху този континент се разпространява; |
| --- | --- |

25.

изразява безпокойство от факта, че развиващите се страни продължават да бъдат оставяни на заден план; Африка е изключително слабо представена в Г20, което не ѝ позволява да оказва влияние при вземането на международните решения за противодействие на икономическата криза, въпреки че прякото ѝ и косвено въздействие върху този континент се разпространява;

| 26. | припомня, че прякото и косвеното въздействие на кризата е още по-голямо поради нестабилността на социалните и икономически модели на африканския континент. Прякото въздействие се изразява по-конкретно в намаления износ на суровини от африканските държани поради забавеното развитие на световната икономика, резкия спад на чуждестранните инвестиции, опасност от задълбочаване на кризата, свързана с изхранването на населението в резултат на свиване на кредитирането и загуба на приходи, дължаща се на по-малкото парични средства, изпращани от африканските емигранти, които са засегнати от безработицата в развитите страни. Непрякото въздействие се изразява преди всичко в намаляването на помощта за развитие и пренасочване на кредитите на развитите страни за подкрепа на националната икономическа дейност; |
| --- | --- |

26.

припомня, че прякото и косвеното въздействие на кризата е още по-голямо поради нестабилността на социалните и икономически модели на африканския континент. Прякото въздействие се изразява по-конкретно в намаления износ на суровини от африканските държани поради забавеното развитие на световната икономика, резкия спад на чуждестранните инвестиции, опасност от задълбочаване на кризата, свързана с изхранването на населението в резултат на свиване на кредитирането и загуба на приходи, дължаща се на по-малкото парични средства, изпращани от африканските емигранти, които са засегнати от безработицата в развитите страни. Непрякото въздействие се изразява преди всичко в намаляването на помощта за развитие и пренасочване на кредитите на развитите страни за подкрепа на националната икономическа дейност;

| 27. | припомня, че съгласно прогнозните оценки на МВФ въздействието на икономическата криза на африканския континент ще се изрази в забавяне на икономическия растеж, който се очаква да бъде по-висок от 3 % за 2009 г., като по този начин се слага край на регистрирания през последните пет години среден растеж от над 6 % и на постепенното подобряване на икономическата, политическа и социална ситуация на африканския континент; |
| --- | --- |

27.

припомня, че съгласно прогнозните оценки на МВФ въздействието на икономическата криза на африканския континент ще се изрази в забавяне на икономическия растеж, който се очаква да бъде по-висок от 3 % за 2009 г., като по този начин се слага край на регистрирания през последните пет години среден растеж от над 6 % и на постепенното подобряване на икономическата, политическа и социална ситуация на африканския континент;

| 28. | смята, че кризата ще бъде още по-тежка в Африка поради слабата социална политика и че съществува опасност тя да доведе до хуманитарни, политически и социални кризи, които ще бъдат източник на нестабилност в региона и ще благоприятстват възникването на нови конфликти; |
| --- | --- |

28.

смята, че кризата ще бъде още по-тежка в Африка поради слабата социална политика и че съществува опасност тя да доведе до хуманитарни, политически и социални кризи, които ще бъдат източник на нестабилност в региона и ще благоприятстват възникването на нови конфликти;

| 29. | в този контекст подчертава значението на партньорството ЕС-Африка и на проекта за сътрудничество ЕС-Африка-Китай и необходимостта да се запазят и увеличат средствата, предвидени за помощ за развитие в Африка; |
| --- | --- |

29.

в този контекст подчертава значението на партньорството ЕС-Африка и на проекта за сътрудничество ЕС-Африка-Китай и необходимостта да се запазят и увеличат средствата, предвидени за помощ за развитие в Африка;

| 30. | съжалява, че някои държави-членки вече са обявили намаляване на предоставяната от тях помощ за развитие, което води до прибавяне на още една криза към кризата в Африка; |
| --- | --- |

30.

съжалява, че някои държави-членки вече са обявили намаляване на предоставяната от тях помощ за развитие, което води до прибавяне на още една криза към кризата в Африка;

| 31. | потвърждава в тази трудна финансова ситуация ключовата роля на европейските местни и регионални власти, чието действие не се ограничава до предоставянето на значителна финансова помощ, а отива по-далеч — като извършва трансфер на знания и опит и осъществява сътрудничество по конкретни проекти; |
| --- | --- |

31.

потвърждава в тази трудна финансова ситуация ключовата роля на европейските местни и регионални власти, чието действие не се ограничава до предоставянето на значителна финансова помощ, а отива по-далеч — като извършва трансфер на знания и опит и осъществява сътрудничество по конкретни проекти;

Б.   Ролята на местните и регионалните власти в партньорството ЕС-Африка

Специфика на местните и регионални власти

| 32. | приветства включването на гражданското общество и на нетрадиционните участници в рамките на партньорството ЕС-Африка и на предложението на Комисията, което има за цел да се постави началото на консултации с важни участници извън институциите, по-специално гражданското общество, академичните среди и частния сектор, за да им се предостави възможност да играят активна роля в изпълнението и наблюдението на Съвместната стратегия; |
| --- | --- |

32.

приветства включването на гражданското общество и на нетрадиционните участници в рамките на партньорството ЕС-Африка и на предложението на Комисията, което има за цел да се постави началото на консултации с важни участници извън институциите, по-специално гражданското общество, академичните среди и частния сектор, за да им се предостави възможност да играят активна роля в изпълнението и наблюдението на Съвместната стратегия;

| 33. | припомня на Комисията, че следва да се прави разграничение между местните и регионалните власти и гражданското общество, че европейските МРВ поддържат активни отношения със своите партньори в Африка, че си сътрудничат в области като образованието, комуналните услуги (вода и отпадъци), инфраструктурата, съобщенията, териториалното икономическо развитие и подкрепата за местното управление; че чрез тези проекти те придобиват умения, ноу-хау и опит в сектори, които са особено важни за икономическото, социалното и политическото развитие на африканския континент; |
| --- | --- |

33.

припомня на Комисията, че следва да се прави разграничение между местните и регионалните власти и гражданското общество, че европейските МРВ поддържат активни отношения със своите партньори в Африка, че си сътрудничат в области като образованието, комуналните услуги (вода и отпадъци), инфраструктурата, съобщенията, териториалното икономическо развитие и подкрепата за местното управление; че чрез тези проекти те придобиват умения, ноу-хау и опит в сектори, които са особено важни за икономическото, социалното и политическото развитие на африканския континент;

| 34. | потвърждава, че е от съществено значение да се възложи по-голяма роля на европейските местни и регионални власти в рамките на партньорството ЕС-Африка и да се използва максимално техният опит; |
| --- | --- |

34.

потвърждава, че е от съществено значение да се възложи по-голяма роля на европейските местни и регионални власти в рамките на партньорството ЕС-Африка и да се използва максимално техният опит;

| 35. | смята, че чрез предходните си съобщения и по-конкретно „Местните власти: фактор за развитие“, Комисията открито признава мястото, което местните и регионалните власти заемат в международното сътрудничество, насочено към развиващите се страни; че „Европейските дни на развитието“, които се проведоха от 15 до 17 ноември 2008 г., позволиха на МРВ и на Комитета на регионите да докажат значението на своя принос към сътрудничеството за развитие, както и необходимостта да им се предостави възможност да действат на европейско и международно равнище в области, които са в обхвата на техните отговорности; |
| --- | --- |

35.

смята, че чрез предходните си съобщения и по-конкретно „Местните власти: фактор за развитие“, Комисията открито признава мястото, което местните и регионалните власти заемат в международното сътрудничество, насочено към развиващите се страни; че „Европейските дни на развитието“, които се проведоха от 15 до 17 ноември 2008 г., позволиха на МРВ и на Комитета на регионите да докажат значението на своя принос към сътрудничеството за развитие, както и необходимостта да им се предостави възможност да действат на европейско и международно равнище в области, които са в обхвата на техните отговорности;

| 36. | смята следователно, че след като бъде призната от Комисията тази роля трябва да бъде отразена във всяка стратегия за сътрудничество на ЕС и по-специално по отношение на Африка и тристранния диалог ЕС-Африка-Китай; |
| --- | --- |

36.

смята следователно, че след като бъде призната от Комисията тази роля трябва да бъде отразена във всяка стратегия за сътрудничество на ЕС и по-специално по отношение на Африка и тристранния диалог ЕС-Африка-Китай;

| 37. | поради това иска от Комисията да разшири и задълбочи консултациите с гражданското общество и с нетрадиционните участници, като включи местните и регионалните власти, които са необходими партньори, както и международните асоциации, които ги представляват, за да се гарантира участието на европейските и африканските МРВ в изготвянето на политиките на развитие; |
| --- | --- |

37.

поради това иска от Комисията да разшири и задълбочи консултациите с гражданското общество и с нетрадиционните участници, като включи местните и регионалните власти, които са необходими партньори, както и международните асоциации, които ги представляват, за да се гарантира участието на европейските и африканските МРВ в изготвянето на политиките на развитие;

| 38. | ангажира се да насърчава и подкрепя усилията за координиране на африканските местни и регионални власти на национално и поднационално равнище, за да засили структурирания диалог между КР, местните и регионалните власти в ЕС и в Африка. |
| --- | --- |

38.

ангажира се да насърчава и подкрепя усилията за координиране на африканските местни и регионални власти на национално и поднационално равнище, за да засили структурирания диалог между КР, местните и регионалните власти в ЕС и в Африка.

Интегриране на местните и регионалните власти в партньорството

| 39. | смята, че в рамките на партньорството ЕС-Африка приобщаването на европейските и африканските регионални и местни власти следва да се извършва на три равнища:






  — | изготвяне на политиките за сътрудничество с Комитета на регионите, като той бъде включен в съставянето на пътна карта за осъществяване на партньорството; |
| --- | --- | --- |

39.

смята, че в рамките на партньорството ЕС-Африка приобщаването на европейските и африканските регионални и местни власти следва да се извършва на три равнища:

—

изготвяне на политиките за сътрудничество с Комитета на регионите, като той бъде включен в съставянето на пътна карта за осъществяване на партньорството;

| — | осъществяването на проекти за сътрудничество с цел да се подобри координацията на инициативите на ЕС, АС, на държавите и на МРВ; |
| --- | --- |

—

осъществяването на проекти за сътрудничество с цел да се подобри координацията на инициативите на ЕС, АС, на държавите и на МРВ;

| — | наблюдение и оценка на осъществяване на партньорството, за да се гарантира колективната ангажираност и обществената подкрепа. |
| --- | --- |

—

наблюдение и оценка на осъществяване на партньорството, за да се гарантира колективната ангажираност и обществената подкрепа.

| 40. | за тази цел предлага Комитетът на регионите да бъде включен в работата на групите, отговарящи за осъществяването на тематичните партньорства, в чийто състав влизат държавите-членки, които участват най-активно в партньорствата, Комисията и секретариатът на Съвета. Комитетът на регионите припомня, че той участва в групата, която отговаря за демократичното управление и правата на човека и че това участие следва да обхване и други партньорства, по отношение на които МРВ могат да играят важна роля, а именно: партньорство, свързано с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), партньорство в областта на изменението на климата, партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта; |
| --- | --- |

40.

за тази цел предлага Комитетът на регионите да бъде включен в работата на групите, отговарящи за осъществяването на тематичните партньорства, в чийто състав влизат държавите-членки, които участват най-активно в партньорствата, Комисията и секретариатът на Съвета. Комитетът на регионите припомня, че той участва в групата, която отговаря за демократичното управление и правата на човека и че това участие следва да обхване и други партньорства, по отношение на които МРВ могат да играят важна роля, а именно: партньорство, свързано с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), партньорство в областта на изменението на климата, партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта;

| 41. | припомня, че понастоящем няма точни, подробни и изчерпателни статистически данни за общия принос на МРВ за сътрудничеството за развитие, нито за приоритетните области на сътрудничеството или използваните човешки ресурси; че тази информация е изключително важна за осигуряване на съгласуваността и взаимодействието на тези инициативи с целите на партньорството ЕС-Африка; |
| --- | --- |

41.

припомня, че понастоящем няма точни, подробни и изчерпателни статистически данни за общия принос на МРВ за сътрудничеството за развитие, нито за приоритетните области на сътрудничеството или използваните човешки ресурси; че тази информация е изключително важна за осигуряване на съгласуваността и взаимодействието на тези инициативи с целите на партньорството ЕС-Африка;

| 42. | поради това подчертава необходимостта да се осигурят на ЕС статистически инструменти и инструменти за оценка, свързани с дейностите по децентрализираното сътрудничество, осъществявани от европейските МРВ по–конкретно в Африка, като се има предвид факта, че поради значимостта на нематериалната помощ, която МРВ предоставят, дейността им не може да се измерва единствено по финансов критерий; |
| --- | --- |

42.

поради това подчертава необходимостта да се осигурят на ЕС статистически инструменти и инструменти за оценка, свързани с дейностите по децентрализираното сътрудничество, осъществявани от европейските МРВ по–конкретно в Африка, като се има предвид факта, че поради значимостта на нематериалната помощ, която МРВ предоставят, дейността им не може да се измерва единствено по финансов критерий;

| 43. | със задоволство отбелязва, че Комисията вече споделя необходимостта от създаването на „борса“ на децентрализираното сътрудничество с цел да се насърчава обменът на информация и възникването на местно равнище на нови партньорства за децентрализирано сътрудничество, които да са в съответствие с вече започнатите дейности; |
| --- | --- |

43.

със задоволство отбелязва, че Комисията вече споделя необходимостта от създаването на „борса“ на децентрализираното сътрудничество с цел да се насърчава обменът на информация и възникването на местно равнище на нови партньорства за децентрализирано сътрудничество, които да са в съответствие с вече започнатите дейности;

| 44. | припомня, че е готов да създаде и да ръководи, съвместно с Комисията, посочената по-горе „борса“, под формата на интернет портал, който би представлявал в известен смисъл продължение на годишната конференция за децентрализирано сътрудничество; |
| --- | --- |

44.

припомня, че е готов да създаде и да ръководи, съвместно с Комисията, посочената по-горе „борса“, под формата на интернет портал, който би представлявал в известен смисъл продължение на годишната конференция за децентрализирано сътрудничество;

| 45. | припомня, че конференцията за децентрализирано сътрудничество следва да бъде основен форум за диалог и стратегическа и политическа дискусия на дейностите, свързани с децентрализираното сътрудничество; и че в този контекст следва да се отдели приоритетно място на отношенията ЕС-Африка, за да се засили културата на съвместна работа между европейските и африканските МРВ, по-точно познаване на местните проблеми, свързани с развитието и възникването на стратегически насоки във връзка с партньорството ЕС-Африка; |
| --- | --- |

45.

припомня, че конференцията за децентрализирано сътрудничество следва да бъде основен форум за диалог и стратегическа и политическа дискусия на дейностите, свързани с децентрализираното сътрудничество; и че в този контекст следва да се отдели приоритетно място на отношенията ЕС-Африка, за да се засили културата на съвместна работа между европейските и африканските МРВ, по-точно познаване на местните проблеми, свързани с развитието и възникването на стратегически насоки във връзка с партньорството ЕС-Африка;

Насърчаване интегрирането на африканските местни и регионални власти в партньорството

| 46. | смята, че приобщаването на МРВ към партньорството ЕС-Африка не трябва да се ограничава само до европейските власти; |
| --- | --- |

46.

смята, че приобщаването на МРВ към партньорството ЕС-Африка не трябва да се ограничава само до европейските власти;

| 47. | подчертава, че процесът на децентрализация и интензивната урбанизация в Африка поставят МРВ в центъра на предизвикателствата, свързани с развитието, както и с последиците от икономическата и финансовата криза в Африка, които ще се почувстват най-напред на местно равнище; |
| --- | --- |

47.

подчертава, че процесът на децентрализация и интензивната урбанизация в Африка поставят МРВ в центъра на предизвикателствата, свързани с развитието, както и с последиците от икономическата и финансовата криза в Африка, които ще се почувстват най-напред на местно равнище;

| 48. | смята, че участието на африканските местни и регионални власти следва да бъде взето под внимание във връзка с усилията за подобряване на ефективността и съгласуваността на политиките на развитие; |
| --- | --- |

48.

смята, че участието на африканските местни и регионални власти следва да бъде взето под внимание във връзка с усилията за подобряване на ефективността и съгласуваността на политиките на развитие;

| 49. | поради това приканва Комисията да се консултира освен с гражданското общество и с нетрадиционните участници и европейските МРВ, африканските МРВ, както и с международните асоциации, които ги представляват; |
| --- | --- |

49.

поради това приканва Комисията да се консултира освен с гражданското общество и с нетрадиционните участници и европейските МРВ, африканските МРВ, както и с международните асоциации, които ги представляват;

| 50. | насърчава международните организации на африканските местни власти да задълбочат координацията с Африканския съюз и африканските държави, за да се засили взаимодействието между действията, осъществявани на национално и поднационално равнище в Африка; |
| --- | --- |

50.

насърчава международните организации на африканските местни власти да задълбочат координацията с Африканския съюз и африканските държави, за да се засили взаимодействието между действията, осъществявани на национално и поднационално равнище в Африка;

| 51. | подчертава ролята както на европейските, така и на африканските местни и регионални власти за повишаване осведомеността на обществото по проблемите на развитието, като приобщават към конкретните си проекти за сътрудничество местните сдружения и гражданите, ангажирани към въпросите на развитието и отбелязва, че по този начин те допринасят за успеха на партньорството, който зависи в голяма степен от подкрепата на населението на Севера и на Юга за постигане на целите на сътрудничеството и развитието; |
| --- | --- |

51.

подчертава ролята както на европейските, така и на африканските местни и регионални власти за повишаване осведомеността на обществото по проблемите на развитието, като приобщават към конкретните си проекти за сътрудничество местните сдружения и гражданите, ангажирани към въпросите на развитието и отбелязва, че по този начин те допринасят за успеха на партньорството, който зависи в голяма степен от подкрепата на населението на Севера и на Юга за постигане на целите на сътрудничеството и развитието;

Партньорство в областта на демократичното управление и правата на човека

| 52. | държи да припомни, че не може да има действително демократично управление без истинско участие на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения; |
| --- | --- |

52.

държи да припомни, че не може да има действително демократично управление без истинско участие на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения;

| 53. | отбелязва, че чрез проектите, които инициират, МРВ допринасят за укрепването на демокрацията и изготвянето на политики на добро управление в съответствие с принципите и направленията за действие, посочени в Европейската харта в подкрепа на местното управление; |
| --- | --- |

53.

отбелязва, че чрез проектите, които инициират, МРВ допринасят за укрепването на демокрацията и изготвянето на политики на добро управление в съответствие с принципите и направленията за действие, посочени в Европейската харта в подкрепа на местното управление;

| 54. | подчертава, че благодарение на сътрудничеството в рамките на проекти, насочени към решаването на ежедневни проблеми, местните и регионалните власти могат да допринесат за засилване на доверието в местната демокрация; |
| --- | --- |

54.

подчертава, че благодарение на сътрудничеството в рамките на проекти, насочени към решаването на ежедневни проблеми, местните и регионалните власти могат да допринесат за засилване на доверието в местната демокрация;

| 55. | подчертава принципа, свързан с ролята на децентрализираното сътрудничество в реформата на политиката за развитие, съгласно който едно по-добро управление е ключът към успешна политика за развитие, а главният елемент на това управление е признаването на факта, че най-добрите решения се взимат на възможно най-близко до гражданите ниво; |
| --- | --- |

55.

подчертава принципа, свързан с ролята на децентрализираното сътрудничество в реформата на политиката за развитие, съгласно който едно по-добро управление е ключът към успешна политика за развитие, а главният елемент на това управление е признаването на факта, че най-добрите решения се взимат на възможно най-близко до гражданите ниво;

Партньорство, свързано с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР)

| 56. | привлича вниманието върху факта, че редица местни и регионални власти в ЕС поддържат връзки с аналогични структури в африканските държави въз основа на свързани с развитието въпроси. По този начин те са придобили експертен опит, по-конкретно в области като образованието, здравеопазването, научните изследвания, общинските услуги (управление на водата и отпадъците), нестопанския риболов и аквакултурите, инфраструктурите, развитието на селските райони, регионалното икономическо развитие и дейностите за подкрепа на развитието на местните власти и политическата децентрализация; |
| --- | --- |

56.

привлича вниманието върху факта, че редица местни и регионални власти в ЕС поддържат връзки с аналогични структури в африканските държави въз основа на свързани с развитието въпроси. По този начин те са придобили експертен опит, по-конкретно в области като образованието, здравеопазването, научните изследвания, общинските услуги (управление на водата и отпадъците), нестопанския риболов и аквакултурите, инфраструктурите, развитието на селските райони, регионалното икономическо развитие и дейностите за подкрепа на развитието на местните власти и политическата децентрализация;

| 57. | припомня, че МРВ спомагат за укрепването на финансовите и стратегически основи, които позволяват да се постигнат ЦХР благодарение на предоставяните от тях средства и нематериална помощ за проекти, осъществявани с партньори от Африка и други развиващи се страни; |
| --- | --- |

57.

припомня, че МРВ спомагат за укрепването на финансовите и стратегически основи, които позволяват да се постигнат ЦХР благодарение на предоставяните от тях средства и нематериална помощ за проекти, осъществявани с партньори от Африка и други развиващи се страни;

| 58. | приканва Комисията да увеличи финансирането и да предоставя повече информация за инструментите и програмите за финансиране на осъществяваните от МРВ дейности за сътрудничество за развитие, тъй като средствата, които отделят за конкретни проекти, са от пряка полза за общностите на място и по този начин допринасят пряко и без бюрократични пречки за подобряване на ситуацията на местно равнище; |
| --- | --- |

58.

приканва Комисията да увеличи финансирането и да предоставя повече информация за инструментите и програмите за финансиране на осъществяваните от МРВ дейности за сътрудничество за развитие, тъй като средствата, които отделят за конкретни проекти, са от пряка полза за общностите на място и по този начин допринасят пряко и без бюрократични пречки за подобряване на ситуацията на местно равнище;

| 59. | ангажира се да популяризира програмата за развитие „Недържавните участници и местните власти в развитието“ сред МРВ, за да могат максимално да използват потенциала ѝ, и, ако е необходимо, да предложат съвместно с Комисията промени в съответните правила, за да се улесни прилагането ѝ от МРВ; |
| --- | --- |

59.

ангажира се да популяризира програмата за развитие „Недържавните участници и местните власти в развитието“ сред МРВ, за да могат максимално да използват потенциала ѝ, и, ако е необходимо, да предложат съвместно с Комисията промени в съответните правила, за да се улесни прилагането ѝ от МРВ;

Партньорство в областта на изменението на климата

| 60. | приветства факта, че партньорството в областта на изменението на климата включва и местното равнище, по-специално по отношение на инициативата „Зелена стена за Сахара“ и подчертава, че взетите мерки следва да бъдат адаптирани към специфичните местни условия и потребности, които биха могли да се различават значително в отделните страни, а дори и в една и съща страна; |
| --- | --- |

60.

приветства факта, че партньорството в областта на изменението на климата включва и местното равнище, по-специално по отношение на инициативата „Зелена стена за Сахара“ и подчертава, че взетите мерки следва да бъдат адаптирани към специфичните местни условия и потребности, които биха могли да се различават значително в отделните страни, а дори и в една и съща страна;

| 61. | подчертава, че осъществяваното от местните и регионалните власти децентрализирано сътрудничество за развитие е мощен фактор за местното и регионалното развитие, поради множеството области на действие и многообразието на публичните и частни участници, които може да обедини; |
| --- | --- |

61.

подчертава, че осъществяваното от местните и регионалните власти децентрализирано сътрудничество за развитие е мощен фактор за местното и регионалното развитие, поради множеството области на действие и многообразието на публичните и частни участници, които може да обедини;

| 62. | смята, че по този начин МРВ могат да стимулират организацията на производството, каналите за търговия и икономическите дейности, съобразени със съответните групи от населението и с околната среда; |
| --- | --- |

62.

смята, че по този начин МРВ могат да стимулират организацията на производството, каналите за търговия и икономическите дейности, съобразени със съответните групи от населението и с околната среда;

Партньорство в областта на миграцията, мобилността и заетостта

| 63. | държи да подчертае, че местните и регионалните власти са на предната линия по отношение на имиграцията, както във връзка с проблемите, създавани от незаконната имиграция (приемане и управление на новопристигнали имигранти, незаконна заетост, престъпност и градска сигурност), така и във връзка с услугите, които са длъжни да предоставят на гражданите (здравни, образователни и др.) и с политиката на интеграция; |
| --- | --- |

63.

държи да подчертае, че местните и регионалните власти са на предната линия по отношение на имиграцията, както във връзка с проблемите, създавани от незаконната имиграция (приемане и управление на новопристигнали имигранти, незаконна заетост, престъпност и градска сигурност), така и във връзка с услугите, които са длъжни да предоставят на гражданите (здравни, образователни и др.) и с политиката на интеграция;

| 64. | припомня, че за да се намерят отговори на въпросите, свързани с миграциите и мобилността, изключително полезен може да се окаже опитът на някои МРВ в областта на трансграничното и международно сътрудничество, и по-конкретно на тези, които са особено изложени на проблемите и последиците от миграциите; |
| --- | --- |

64.

припомня, че за да се намерят отговори на въпросите, свързани с миграциите и мобилността, изключително полезен може да се окаже опитът на някои МРВ в областта на трансграничното и международно сътрудничество, и по-конкретно на тези, които са особено изложени на проблемите и последиците от миграциите;

Други партньорства

| 65. | смята, че не следва да се пренебрегва добавената стойност на МРВ в рамките на други партньорства и че поради непосредствената им близост до съответното население, те могат да играят важна роля; и предвид на това подчертава:






  — | във връзка с партньорството в областта на мира и сигурността от съществено значение е да се насърчават всички действия за повишаване на осведомеността на обществеността за съществуващи конфликти на единия или на другия континент и да се насочи вниманието ѝ към конкретните проблеми на бежанците; |
| --- | --- | --- |

65.

смята, че не следва да се пренебрегва добавената стойност на МРВ в рамките на други партньорства и че поради непосредствената им близост до съответното население, те могат да играят важна роля; и предвид на това подчертава:

—

във връзка с партньорството в областта на мира и сигурността от съществено значение е да се насърчават всички действия за повишаване на осведомеността на обществеността за съществуващи конфликти на единия или на другия континент и да се насочи вниманието ѝ към конкретните проблеми на бежанците;

| — | във връзка с партньорството в областта на енергетиката, е необходимо да се насърчават действия за децентрализирано сътрудничество, чрез които се популяризират възобновяеми енергии и намаляването на отпадъци чрез микропроекти или дейности за повишаване на информираността на всички заинтересовани страни в борбата срещу безотговорното поведение по отношение на генерирането на битови отпадъци; |
| --- | --- |

—

във връзка с партньорството в областта на енергетиката, е необходимо да се насърчават действия за децентрализирано сътрудничество, чрез които се популяризират възобновяеми енергии и намаляването на отпадъци чрез микропроекти или дейности за повишаване на информираността на всички заинтересовани страни в борбата срещу безотговорното поведение по отношение на генерирането на битови отпадъци;

| — | във връзка с партньорството в областта на науката, информационното общество и космическото пространство, е изключително важно да се прояви особена бдителност, за да се подкрепи възникването на проекти за местни инициативи, които имат за цел да се преодолее цифровото разделение. |
| --- | --- |

—

във връзка с партньорството в областта на науката, информационното общество и космическото пространство, е изключително важно да се прояви особена бдителност, за да се подкрепи възникването на проекти за местни инициативи, които имат за цел да се преодолее цифровото разделение.

| 66. | смята, че предвид тези бележки Комисията следва да предостави приоритетно своята финансова подкрепа на дейностите за децентрализирано сътрудничество, които отговарят на целите на партньорството ЕС-Африка; |
| --- | --- |

66.

смята, че предвид тези бележки Комисията следва да предостави приоритетно своята финансова подкрепа на дейностите за децентрализирано сътрудничество, които отговарят на целите на партньорството ЕС-Африка;

В.   Ролята на местните и регионалните власти в тристранния диалог и сътрудничество между ЕС, Африка и Китай

| 67. | смята, че още на този етап следва да се предвидят условията за интегриране на африканските, европейските и китайските местни и регионални власти в тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, по-конкретно по отношение определянето на темите за сътрудничество; |
| --- | --- |

67.

смята, че още на този етап следва да се предвидят условията за интегриране на африканските, европейските и китайските местни и регионални власти в тристранния диалог ЕС-Африка-Китай, по-конкретно по отношение определянето на темите за сътрудничество;

| 68. | смята, че следва да се разширят темите за сътрудничество на тристранния диалог, като се отчитат експертните познания и опит на местните и регионални власти, по-конкретно в областите, които са от тяхната компетентност като образованието, водата, градския транспорт, управлението на отпадъци, енергията и устойчивото развитие, и които представляват основни сектори за дългосрочното развитие на Африка и изпълнението на ЦХР; |
| --- | --- |

68.

смята, че следва да се разширят темите за сътрудничество на тристранния диалог, като се отчитат експертните познания и опит на местните и регионални власти, по-конкретно в областите, които са от тяхната компетентност като образованието, водата, градския транспорт, управлението на отпадъци, енергията и устойчивото развитие, и които представляват основни сектори за дългосрочното развитие на Африка и изпълнението на ЦХР;

| 69. | припомня съществуващите структурни различия между европейските, африканските и китайските МРВ по отношение на правомощията, числеността или финансовите средства, което прави още по-необходимо бързото интегриране на МРВ в партньорството с цел да се стимулира възникването на култура на съвместна работа; |
| --- | --- |

69.

припомня съществуващите структурни различия между европейските, африканските и китайските МРВ по отношение на правомощията, числеността или финансовите средства, което прави още по-необходимо бързото интегриране на МРВ в партньорството с цел да се стимулира възникването на култура на съвместна работа;

| 70. | смята, че диалогът трябва да се провежда на практика на континентално, регионално и национално равнище, но че освен това следва да се развива и на поднационално равнище; |
| --- | --- |

70.

смята, че диалогът трябва да се провежда на практика на континентално, регионално и национално равнище, но че освен това следва да се развива и на поднационално равнище;

| 71. | се ангажира да насърчава проекти за тристранно сътрудничество между МРВ на ЕС, Африка и Китай, като извлича полза от съществуващите контакти и подкрепя определянето на нови партньори и нови дейности за децентрализирано сътрудничество. |
| --- | --- |

71.

се ангажира да насърчава проекти за тристранно сътрудничество между МРВ на ЕС, Африка и Китай, като извлича полза от съществуващите контакти и подкрепя определянето на нови партньори и нови дейности за децентрализирано сътрудничество.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/34

---

Становище на Комитета на регионите относно Стратегия за разширяване и основни предизвикателства 2008-2009 г.: страни потенциални кандидатки

(2009/C 211/03)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | призовава Европейската комисия да представи допълнителна информация относно реформите и участието на местните и регионалните власти в процеса на разширяване. В докладите по страни заслужава да се обърне повече внимание на децентрализирането в съответствие с достиженията на правото на ЕС и постигнатия от местните власти напредък; |
| --- | --- |

—

призовава Европейската комисия да представи допълнителна информация относно реформите и участието на местните и регионалните власти в процеса на разширяване. В докладите по страни заслужава да се обърне повече внимание на децентрализирането в съответствие с достиженията на правото на ЕС и постигнатия от местните власти напредък;

| — | призовава Европейската комисия да подкрепи програми за информиране на гражданите за предизвикателствата, ползите и въздействието, което бъдещото членство в ЕС ще окаже върху живота им; |
| --- | --- |

—

призовава Европейската комисия да подкрепи програми за информиране на гражданите за предизвикателствата, ползите и въздействието, което бъдещото членство в ЕС ще окаже върху живота им;

| — | призовава Европейската комисия да работи по-бързо за отпадането на визовия режим за страни, които наскоро са отбелязали напредък по изпълнението на съответните критерии от своите пътни карти; |
| --- | --- |

—

призовава Европейската комисия да работи по-бързо за отпадането на визовия режим за страни, които наскоро са отбелязали напредък по изпълнението на съответните критерии от своите пътни карти;

| — | призовава държавите-членки да продължат да оказват подкрепа на местните власти на страните потенциални кандидатки за по-нататъшното изграждане на капацитет за безпристрастна и отговорна публична администрация; |
| --- | --- |

—

призовава държавите-членки да продължат да оказват подкрепа на местните власти на страните потенциални кандидатки за по-нататъшното изграждане на капацитет за безпристрастна и отговорна публична администрация;

| — | призовава всички заинтересовани държави да положат допълнителни усилия за възприемане на европейските ценности, провеждане на реформи и приемане на диалога като средство за помирение; |
| --- | --- |

—

призовава всички заинтересовани държави да положат допълнителни усилия за възприемане на европейските ценности, провеждане на реформи и приемане на диалога като средство за помирение;

| — | припомня, че страните потенциални кандидатки могат да постигнат успех по отношение на придобиването на статут на кандидатки, едва когато покажат напредък в съответствие с установените критерии. |
| --- | --- |

—

припомня, че страните потенциални кандидатки могат да постигнат успех по отношение на придобиването на статут на кандидатки, едва когато покажат напредък в съответствие с установените критерии.

| Докладчик | : | съветник Gordon Keymer (UK/ЕНП), член на Областния съвет на Tandridge |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

съветник Gordon Keymer (UK/ЕНП), член на Областния съвет на Tandridge

Отправен документ

„Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2008-2009 г.“

COM(2008) 674 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

А.   Общи препоръки

Общ напредък и график

| 1. | приветства докладите на Европейската комисия относно Стратегията за разширяване и основните предизвикателства 2008-2009 г. за потенциалните страни кандидатки; |
| --- | --- |

1.

приветства докладите на Европейската комисия относно Стратегията за разширяване и основните предизвикателства 2008-2009 г. за потенциалните страни кандидатки;

| 2. | призовава Европейската комисия да представи допълнителна информация относно реформите и участието на местните и регионални власти в процеса на разширяване. В докладите по страни заслужава да се обърне повече внимание на децентрализирането в съответствие с достиженията на правото на ЕС и постигнатия от местните власти напредък; |
| --- | --- |

2.

призовава Европейската комисия да представи допълнителна информация относно реформите и участието на местните и регионални власти в процеса на разширяване. В докладите по страни заслужава да се обърне повече внимание на децентрализирането в съответствие с достиженията на правото на ЕС и постигнатия от местните власти напредък;

| 3. | отбелязва, че местните и регионалните власти в страните потенциални кандидатки остават някак встрани от процеса на разширяване и не извличат цялостна полза от него, което неизбежно се отразява на техните граждани. Призовава Европейската комисия да подкрепи програми за информиране на гражданите за предизвикателствата, ползите и въздействието, което бъдещото членство в ЕС ще окаже върху живота им; |
| --- | --- |

3.

отбелязва, че местните и регионалните власти в страните потенциални кандидатки остават някак встрани от процеса на разширяване и не извличат цялостна полза от него, което неизбежно се отразява на техните граждани. Призовава Европейската комисия да подкрепи програми за информиране на гражданите за предизвикателствата, ползите и въздействието, което бъдещото членство в ЕС ще окаже върху живота им;

| 4. | отбелязва, че съществува противоречие между насърчаването на контактите между хората, от една страна, и прилагането на строги визови режими, от друга. Призовава Европейската комисия да работи по-бързо за отпадането на визовия режим за страни, които наскоро са отбелязали напредък по изпълнението на съответните критерии от своите пътни карти; |
| --- | --- |

4.

отбелязва, че съществува противоречие между насърчаването на контактите между хората, от една страна, и прилагането на строги визови режими, от друга. Призовава Европейската комисия да работи по-бързо за отпадането на визовия режим за страни, които наскоро са отбелязали напредък по изпълнението на съответните критерии от своите пътни карти;

| 5. | призовава държавите-членки на ЕС да продължат да оказват подкрепа на местните власти в страните потенциални кандидатки за по-нататъшното изграждане на капацитет за безпристрастна и отговорна публична администрация; |
| --- | --- |

5.

призовава държавите-членки на ЕС да продължат да оказват подкрепа на местните власти в страните потенциални кандидатки за по-нататъшното изграждане на капацитет за безпристрастна и отговорна публична администрация;

| 6. | призовава Европейската комисия да подкрепя правителствата на съответните страни в усилията им за справяне с настоящата финансова и икономическа криза, тъй като това неизбежно ще окаже въздействие върху местните власти и гражданите, на които те служат; |
| --- | --- |

6.

призовава Европейската комисия да подкрепя правителствата на съответните страни в усилията им за справяне с настоящата финансова и икономическа криза, тъй като това неизбежно ще окаже въздействие върху местните власти и гражданите, на които те служат;

| 7. | призовава държавите-членки на ЕС да оказват постоянна подкрепа за процеса на разширяване, тъй като той „обслужва стратегическите интереси на ЕС за установяване на стабилност и сигурност и за предотвратяване на конфликти“ (1); |
| --- | --- |

7.

призовава държавите-членки на ЕС да оказват постоянна подкрепа за процеса на разширяване, тъй като той „обслужва стратегическите интереси на ЕС за установяване на стабилност и сигурност и за предотвратяване на конфликти“ (1);

| 8. | призовава всички заинтересовани държави да положат допълнителни усилия за възприемане на европейските ценности, провеждане на реформи и приемане на диалога като средство за помирение. По-специално настоява страните потенциални кандидатки да продължат да работят за уреждане на двустранните въпроси, включително граничните спорове, връщането на бежанците и вътрешно разселените лица. Местните и регионални власти са най-подходящите равнища на управление за осъществяване на подобни промени; |
| --- | --- |

8.

призовава всички заинтересовани държави да положат допълнителни усилия за възприемане на европейските ценности, провеждане на реформи и приемане на диалога като средство за помирение. По-специално настоява страните потенциални кандидатки да продължат да работят за уреждане на двустранните въпроси, включително граничните спорове, връщането на бежанците и вътрешно разселените лица. Местните и регионални власти са най-подходящите равнища на управление за осъществяване на подобни промени;

| 9. | подкрепя развитието на пътните транспортни мрежи и съживяването на регионалните летища с оглед на потенциалните ползи за заетостта, достъпа, туризма и по-големия баланс в регионалното икономическо развитие и обновяване; |
| --- | --- |

9.

подкрепя развитието на пътните транспортни мрежи и съживяването на регионалните летища с оглед на потенциалните ползи за заетостта, достъпа, туризма и по-големия баланс в регионалното икономическо развитие и обновяване;

| 10. | припомня, че страните потенциални кандидатки могат да постигнат успех по отношение на придобиването на статут на кандидатки, едва когато покажат напредък в съответствие с установените критерии; |
| --- | --- |

10.

припомня, че страните потенциални кандидатки могат да постигнат успех по отношение на придобиването на статут на кандидатки, едва когато покажат напредък в съответствие с установените критерии;

Б.   Конкретни бележки за отделните страни

Албания

| 11. | приветства приключването на процеса по ратифициране на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между държавите-членки на ЕС и Албания; |
| --- | --- |

11.

приветства приключването на процеса по ратифициране на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между държавите-членки на ЕС и Албания;

| 12. | приветства прехвърлянето на отговорността за ДДС, местните данъци, водоснабдяването и канализацията, както и социалната закрила и социалното приобщаване от централното правителство към общините. Въпреки това изразява загриженост за способността на общините да се справят с тези нови задачи; |
| --- | --- |

12.

приветства прехвърлянето на отговорността за ДДС, местните данъци, водоснабдяването и канализацията, както и социалната закрила и социалното приобщаване от централното правителство към общините. Въпреки това изразява загриженост за способността на общините да се справят с тези нови задачи;

| 13. | счита, че съществува неотложна необходимост от по-нататъшно изграждане на капацитета на местните власти, на сдруженията на местните власти и по-специално Департамента за публична администрация на централното правителство, който отговаря за изготвянето на стратегиите за административни реформи на местните органи на управление; |
| --- | --- |

13.

счита, че съществува неотложна необходимост от по-нататъшно изграждане на капацитета на местните власти, на сдруженията на местните власти и по-специално Департамента за публична администрация на централното правителство, който отговаря за изготвянето на стратегиите за административни реформи на местните органи на управление;

| 14. | отбелязва, че има особена необходимост от изграждане на допълнителен капацитет на общинските финансови служби, тъй като събираемостта на местните данъци и приходи е твърде ограничена и се надява, че на подобни въпроси ще се обърне внимание в процеса на предстоящата данъчна децентрализация; |
| --- | --- |

14.

отбелязва, че има особена необходимост от изграждане на допълнителен капацитет на общинските финансови служби, тъй като събираемостта на местните данъци и приходи е твърде ограничена и се надява, че на подобни въпроси ще се обърне внимание в процеса на предстоящата данъчна децентрализация;

Босна и Херцеговина

| 15. | приветства подписването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Босна и Херцеговина и насърчава властите в Босна и Херцеговина да продължат усилията си за изпълняване на задълженията на страната, предвидени в споразумението, в съответствие с основните насоки на проекта за план за действие за прилагането на ССА; |
| --- | --- |

15.

приветства подписването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Босна и Херцеговина и насърчава властите в Босна и Херцеговина да продължат усилията си за изпълняване на задълженията на страната, предвидени в споразумението, в съответствие с основните насоки на проекта за план за действие за прилагането на ССА;

| 16. | приветства факта, че състоялите се неотдавна в Босна и Херцеговина местни избори се проведоха в съответствие с международните стандарти. Въпреки това отбелязва дълбокото разделение между етносите; |
| --- | --- |

16.

приветства факта, че състоялите се неотдавна в Босна и Херцеговина местни избори се проведоха в съответствие с международните стандарти. Въпреки това отбелязва дълбокото разделение между етносите;

| 17. | приветства неотдавнашните реформи на местните органи на управление и в двете федеративни единици, чрез което се постигна привеждане на местното законодателство в съответствие с Европейската харта за местно самоуправление и с препоръките на Венецианската комисия; |
| --- | --- |

17.

приветства неотдавнашните реформи на местните органи на управление и в двете федеративни единици, чрез което се постигна привеждане на местното законодателство в съответствие с Европейската харта за местно самоуправление и с препоръките на Венецианската комисия;

| 18. | със съжаление отбелязва липсата на комуникация между органите за управление на федеративните единици по въпросите на присъединяването към ЕС, което се отразява отрицателно на темповете на реформите и не позволява адекватно информиране на местните власти; |
| --- | --- |

18.

със съжаление отбелязва липсата на комуникация между органите за управление на федеративните единици по въпросите на присъединяването към ЕС, което се отразява отрицателно на темповете на реформите и не позволява адекватно информиране на местните власти;

| 19. | посочва, че общините в Босна и Херцеговина от двете федеративни единици се радват на добра комуникация помежду си и призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя съвместни проекти, по-специално в областта на изграждане на капацитета на местните власти и техните сдружения; |
| --- | --- |

19.

посочва, че общините в Босна и Херцеговина от двете федеративни единици се радват на добра комуникация помежду си и призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя съвместни проекти, по-специално в областта на изграждане на капацитета на местните власти и техните сдружения;

Черна гора

| 20. | приветства молбата на Черна гора да получи статут на страна кандидатка и призовава държавите-членки на ЕС да упълномощят Европейската комисия да започне процес на оценяване; |
| --- | --- |

20.

приветства молбата на Черна гора да получи статут на страна кандидатка и призовава държавите-членки на ЕС да упълномощят Европейската комисия да започне процес на оценяване;

| 21. | призовава Европейската комисия да подкрепи големия инфраструктурен проект за изграждане на магистрала, свързваща севера и юга, което би представлявало също така много голям стимул за развитието на общините в Черна гора; |
| --- | --- |

21.

призовава Европейската комисия да подкрепи големия инфраструктурен проект за изграждане на магистрала, свързваща севера и юга, което би представлявало също така много голям стимул за развитието на общините в Черна гора;

| 22. | отбелязва ограничения административен капацитет на местните власти и счита, че е необходимо да се доразвие капацитетът както на местните власти, така и на Сдружението на общините (организацията на местните органи на управление на Черна гора). В тази връзка призовава Европейската комисия да подкрепи децентрализирания обмен на проекти, свързани с експертен опит; |
| --- | --- |

22.

отбелязва ограничения административен капацитет на местните власти и счита, че е необходимо да се доразвие капацитетът както на местните власти, така и на Сдружението на общините (организацията на местните органи на управление на Черна гора). В тази връзка призовава Европейската комисия да подкрепи децентрализирания обмен на проекти, свързани с експертен опит;

Сърбия

| 23. | приветства засилените консултации, провеждани от централното правителство с Постоянната конференция на градовете и общините (организацията на местните органи на управление на Сърбия) и създаването на Отдел за европейска интеграция в рамките на постоянната конференция, който ще изработи план за действие за участие на местните власти в процеса на присъединяване; |
| --- | --- |

23.

приветства засилените консултации, провеждани от централното правителство с Постоянната конференция на градовете и общините (организацията на местните органи на управление на Сърбия) и създаването на Отдел за европейска интеграция в рамките на постоянната конференция, който ще изработи план за действие за участие на местните власти в процеса на присъединяване;

| 24. | призовава сръбското правителство да продължи да работи за децентрализация. Стъпка в правилната посока би било решаването на въпроса за правата върху общинската собственост. Понастоящем органите на местната власт в Сърбия нямат права върху собствеността си; |
| --- | --- |

24.

призовава сръбското правителство да продължи да работи за децентрализация. Стъпка в правилната посока би било решаването на въпроса за правата върху общинската собственост. Понастоящем органите на местната власт в Сърбия нямат права върху собствеността си;

| 25. | призовава Европейската комисия и сръбското правителство да продължат да подкрепят изграждането на капацитета на местните власти чрез допълнително финансиране и обучение, за да могат те да изпълняват своите нараснали отговорности и задължения; |
| --- | --- |

25.

призовава Европейската комисия и сръбското правителство да продължат да подкрепят изграждането на капацитета на местните власти чрез допълнително финансиране и обучение, за да могат те да изпълняват своите нараснали отговорности и задължения;

| 26. | призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя програмите за изграждане на капацитет на местните власти, като например програмата за обмен на Постоянната конференция на градовете и общините в Сърбия; |
| --- | --- |

26.

призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя програмите за изграждане на капацитет на местните власти, като например програмата за обмен на Постоянната конференция на градовете и общините в Сърбия;

Косово (според Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН)

| 27. | приветства предприетата от многобройни международни и местни организации работа за осигуряване на по-добро бъдеще за Косово и смята, че липсата на напредък в процеса на децентрализация остава една от основните пречки пред демократичното управление на Косово; |
| --- | --- |

27.

приветства предприетата от многобройни международни и местни организации работа за осигуряване на по-добро бъдеще за Косово и смята, че липсата на напредък в процеса на децентрализация остава една от основните пречки пред демократичното управление на Косово;

| 28. | счита, че е необходимо да се постигне конкретно подобрение на положението на хората в Косово. Необходимо е да се продължи развитието на мрежата на обществения транспорт най-вече в областите, където се очаква да се завърнат бежанци и вътрешно разселени лица; |
| --- | --- |

28.

счита, че е необходимо да се постигне конкретно подобрение на положението на хората в Косово. Необходимо е да се продължи развитието на мрежата на обществения транспорт най-вече в областите, където се очаква да се завърнат бежанци и вътрешно разселени лица;

| 29. | изразява желание да бъдат предприети повече инициативи за изграждане на доверие между различните етнически групи в Косово и за насърчаване на участието в процесите на вземане на решение на местно равнище. Особена загриженост предизвиква слабата избирателна активност в местните избори. |
| --- | --- |

29.

изразява желание да бъдат предприети повече инициативи за изграждане на доверие между различните етнически групи в Косово и за насърчаване на участието в процесите на вземане на решение на местно равнище. Особена загриженост предизвиква слабата избирателна активност в местните избори.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2008) 674 окончателен.

1

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/37

---

Становище на Комитета на регионите относно Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2008-2009 г. — страни кандидатки

(2009/C 211/04)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ:

| — | подчертава своята пълна подкрепа за мерките и реформите в страните кандидатки за изпълнение на критериите за присъединяване; |
| --- | --- |

—

подчертава своята пълна подкрепа за мерките и реформите в страните кандидатки за изпълнение на критериите за присъединяване;

| — | подчертава значението на процеса на разширяване за стабилното и демократично развитие на страните кандидатки и също така осъзнава добавената стойност на ЕС; |
| --- | --- |

—

подчертава значението на процеса на разширяване за стабилното и демократично развитие на страните кандидатки и също така осъзнава добавената стойност на ЕС;

| — | обръща внимание на ключовото значение на добросъседските отношения и регионалното сътрудничество в процеса на стабилизация и присъединяване. Призовава страните кандидатки да положат повече усилия за приоритетно мирно разрешаване на неразрешените проблеми със съседните държави, така че да бъдат намерени решения, приемливи за всички страни; |
| --- | --- |

—

обръща внимание на ключовото значение на добросъседските отношения и регионалното сътрудничество в процеса на стабилизация и присъединяване. Призовава страните кандидатки да положат повече усилия за приоритетно мирно разрешаване на неразрешените проблеми със съседните държави, така че да бъдат намерени решения, приемливи за всички страни;

| — | обръща внимание на необходимостта от включване на местните и регионалните власти и техните сдружения на ранен етап в процеса на присъединяване; чрез своите знания и опит те могат да допринесат с нова и добавена стойност за процеса на разширяване; |
| --- | --- |

—

обръща внимание на необходимостта от включване на местните и регионалните власти и техните сдружения на ранен етап в процеса на присъединяване; чрез своите знания и опит те могат да допринесат с нова и добавена стойност за процеса на разширяване;

| — | препоръчва да бъде засилено сътрудничеството между местните и регионалните власти в държавите-членки и страните кандидатки и счита, че трябва да се обърне специално внимание на насърчаване на обществената подкрепа за процеса на присъединяване, както в държавите-членки, така и в страните кандидатки. |
| --- | --- |

—

препоръчва да бъде засилено сътрудничеството между местните и регионалните власти в държавите-членки и страните кандидатки и счита, че трябва да се обърне специално внимание на насърчаване на обществената подкрепа за процеса на присъединяване, както в държавите-членки, така и в страните кандидатки.

| Докладчик | : | г-жа Jasmina Vidmar (SL/АЛДЕ)
  Общински съветник от Марибор |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

г-жа Jasmina Vidmar (SL/АЛДЕ)

Общински съветник от Марибор

Отправен документ

Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент: Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2008-2009 г.

COM(2008) 674 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | подчертава своята пълна подкрепа за мерките и реформите в страните кандидатки за изпълнение на критериите за присъединяване; |
| --- | --- |

1.

подчертава своята пълна подкрепа за мерките и реформите в страните кандидатки за изпълнение на критериите за присъединяване;

| 2. | подчертава значението на процеса на разширяване за стабилното и демократично развитие на страните кандидатки и също така си дава сметка за добавената стойност на ЕС; |
| --- | --- |

2.

подчертава значението на процеса на разширяване за стабилното и демократично развитие на страните кандидатки и също така си дава сметка за добавената стойност на ЕС;

| 3. | приветства напредъка, постигнат благодарение на многобройните реформи, осъществени в страните кандидатки, които засилват принципите на правовата държава и модернизират икономическите и социалните структури; |
| --- | --- |

3.

приветства напредъка, постигнат благодарение на многобройните реформи, осъществени в страните кандидатки, които засилват принципите на правовата държава и модернизират икономическите и социалните структури;

| 4. | счита, че страните кандидатки следва да бъдат насърчавани да полагат по-нататъшни усилия и да използват пълния си потенциал при прилагането на реформите, за да се гарантира, че процесът на присъединяване напредва гладко и по-бързо; |
| --- | --- |

4.

счита, че страните кандидатки следва да бъдат насърчавани да полагат по-нататъшни усилия и да използват пълния си потенциал при прилагането на реформите, за да се гарантира, че процесът на присъединяване напредва гладко и по-бързо;

| 5. | приветства усилията, полагани за подобряване на качеството на процеса на разширяване и неговата прозрачност, включително и референтните критерии, установени за откриване и закриване на преговорните глави; |
| --- | --- |

5.

приветства усилията, полагани за подобряване на качеството на процеса на разширяване и неговата прозрачност, включително и референтните критерии, установени за откриване и закриване на преговорните глави;

| 6. | обръща внимание на ключовото значение на добросъседските отношения и регионалното сътрудничество в процеса на стабилизация и присъединяване. Призовава страните кандидатки да положат повече усилия за приоритетно мирно разрешаване на неразрешените проблеми със съседните държави, така че да бъдат намерени решения, приемливи за всички страни; |
| --- | --- |

6.

обръща внимание на ключовото значение на добросъседските отношения и регионалното сътрудничество в процеса на стабилизация и присъединяване. Призовава страните кандидатки да положат повече усилия за приоритетно мирно разрешаване на неразрешените проблеми със съседните държави, така че да бъдат намерени решения, приемливи за всички страни;

| 7. | приветства общия напредък, постигнат от Хърватия, в приемането и прилагането на реформи с цел членство в ЕС и счита, че е възможно да се спази предложеният график за достигане на последния етап от преговорите до края на 2009 г., при условие че Хърватия изпълни всички необходими критерии; |
| --- | --- |

7.

приветства общия напредък, постигнат от Хърватия, в приемането и прилагането на реформи с цел членство в ЕС и счита, че е възможно да се спази предложеният график за достигане на последния етап от преговорите до края на 2009 г., при условие че Хърватия изпълни всички необходими критерии;

| 8. | подчертава необходимостта Хърватия да положи по-големи усилия за реформиране на съдебната система, за борба срещу корупцията и организираната престъпност, защита на правата на малцинствата, подкрепа на завръщането на бежанците и сътрудничество с Международния трибунал за военните престъпления в бивша Югославия; |
| --- | --- |

8.

подчертава необходимостта Хърватия да положи по-големи усилия за реформиране на съдебната система, за борба срещу корупцията и организираната престъпност, защита на правата на малцинствата, подкрепа на завръщането на бежанците и сътрудничество с Международния трибунал за военните престъпления в бивша Югославия;

| 9. | отбелязва напредъка, постигнат от бившата югославска република Македония в реформирането на съдебната система и полицията, изпълнението на изискванията, определени в Споразумението за стабилизиране и асоцииране и изграждането на мултиетническо общество; |
| --- | --- |

9.

отбелязва напредъка, постигнат от бившата югославска република Македония в реформирането на съдебната система и полицията, изпълнението на изискванията, определени в Споразумението за стабилизиране и асоцииране и изграждането на мултиетническо общество;

| 10. | отбелязва пропуските на бившата югославска република Македония за покриване на политическите критерии, както се посочва в Доклада на Европейската комисия относно напредъка за 2008 г.; приветства извършения напредък в провеждането на свободни и честни президентски и местни избори в началото на 2009 г. по начин, който отговаря на повечето международни стандарти, поради това смята, че бившата югославска република Македония следва да получи дата за начало на преговори с ЕС, ако са постигнати необходимите условия; |
| --- | --- |

10.

отбелязва пропуските на бившата югославска република Македония за покриване на политическите критерии, както се посочва в Доклада на Европейската комисия относно напредъка за 2008 г.; приветства извършения напредък в провеждането на свободни и честни президентски и местни избори в началото на 2009 г. по начин, който отговаря на повечето международни стандарти, поради това смята, че бившата югославска република Македония следва да получи дата за начало на преговори с ЕС, ако са постигнати необходимите условия;

| 11. | отбелязва усилията на Турция за реформи в областта на основните свободи и принципите на правовата държава и призовава Турция да насърчи чрез конструктивна позиция опитите за постигане на споразумение за обединението на Кипър; |
| --- | --- |

11.

отбелязва усилията на Турция за реформи в областта на основните свободи и принципите на правовата държава и призовава Турция да насърчи чрез конструктивна позиция опитите за постигане на споразумение за обединението на Кипър;

| 12. | обръща внимание на необходимостта от включване на местните и регионалните власти и техните сдружения на ранен етап в процеса на присъединяване; чрез своите знания и опит те могат да допринесат с нова и добавена стойност за процеса на разширяване; |
| --- | --- |

12.

обръща внимание на необходимостта от включване на местните и регионалните власти и техните сдружения на ранен етап в процеса на присъединяване; чрез своите знания и опит те могат да допринесат с нова и добавена стойност за процеса на разширяване;

| 13. | приветства положителното трансгранично сътрудничество между местните и регионалните власти, което протича понастоящем, и призовава тези власти да дадат тласък на това сътрудничество, тъй като освен увеличаването на просперитета то позволява да се постигне и пряк контакт и по-добро взаимно разбирателство между хората в държавите-членки и в държавите извън ЕС. Подчертава възможностите, които предлага в това отношение Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС), и приканва компетентните национални органи да предприемат подходящи стъпки за разрешаване на участие на партньори от страни кандидатки в бъдещи ЕГТС, каквато възможност се предоставя с Регламент (ЕО) 1082/2006; |
| --- | --- |

13.

приветства положителното трансгранично сътрудничество между местните и регионалните власти, което протича понастоящем, и призовава тези власти да дадат тласък на това сътрудничество, тъй като освен увеличаването на просперитета то позволява да се постигне и пряк контакт и по-добро взаимно разбирателство между хората в държавите-членки и в държавите извън ЕС. Подчертава възможностите, които предлага в това отношение Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС), и приканва компетентните национални органи да предприемат подходящи стъпки за разрешаване на участие на партньори от страни кандидатки в бъдещи ЕГТС, каквато възможност се предоставя с Регламент (ЕО) 1082/2006;

| 14. | приветства подобрената координация между механизмите за подкрепа на ИПП и механизмите на другите международни финансови институции и донори и счита, че по-нататъшната хармонизация на различните механизми за подкрепа ще спомогне за подобряване на тяхната ефективност; |
| --- | --- |

14.

приветства подобрената координация между механизмите за подкрепа на ИПП и механизмите на другите международни финансови институции и донори и счита, че по-нататъшната хармонизация на различните механизми за подкрепа ще спомогне за подобряване на тяхната ефективност;

| 15. | препоръчва да бъде засилено сътрудничеството между местните и регионалните власти в държавите-членки и страните кандидатки и счита, че трябва да се обърне специално внимание на насърчаване на обществената подкрепа за процеса на присъединяване, както в държавите-членки, така и в страните кандидатки; |
| --- | --- |

15.

препоръчва да бъде засилено сътрудничеството между местните и регионалните власти в държавите-членки и страните кандидатки и счита, че трябва да се обърне специално внимание на насърчаване на обществената подкрепа за процеса на присъединяване, както в държавите-членки, така и в страните кандидатки;

| 16. | признава значението на използването на съществуващите мрежи на местните власти като NALAS (Мрежа на сдруженията на местните власти в Югоизточна Европа) в неговата работа със страните кандидатки. С цел съпоставяне на интеграционните процеси и усилията, насочени към децентрализация в региона, координацията и споделянето на опит между работните групи на КР и Смесения консултативен комитет за съответния регион биха могли да бъдат насърчени с помощта на NALAS; |
| --- | --- |

16.

признава значението на използването на съществуващите мрежи на местните власти като NALAS (Мрежа на сдруженията на местните власти в Югоизточна Европа) в неговата работа със страните кандидатки. С цел съпоставяне на интеграционните процеси и усилията, насочени към децентрализация в региона, координацията и споделянето на опит между работните групи на КР и Смесения консултативен комитет за съответния регион биха могли да бъдат насърчени с помощта на NALAS;

ХЪРВАТИЯ

Напредък, постигнат от Хърватия в процеса на присъединяване

| 17. | приветства скорошното преминаване към последния етап от преговорите с Хърватия, при условие че тя е в състояние да изпълни критериите за членство; насърчава Хърватия да ускори реформите си в няколко ключови области; |
| --- | --- |

17.

приветства скорошното преминаване към последния етап от преговорите с Хърватия, при условие че тя е в състояние да изпълни критериите за членство; насърчава Хърватия да ускори реформите си в няколко ключови области;

| 18. | счита, че е постигнат напредък в борбата срещу корупцията благодарение на подобренията в правната рамка и дейността на Службата за борба срещу корупцията и организираната престъпност. Отбелязва обаче, че корупцията продължава да бъде сериозен проблем и поради това препоръчва да сe предприемат допълнителни усилия за насърчаване на координацията и независимия мониторинг, както и за укрепване на административния капацитет на органите за борба срещу корупцията; |
| --- | --- |

18.

счита, че е постигнат напредък в борбата срещу корупцията благодарение на подобренията в правната рамка и дейността на Службата за борба срещу корупцията и организираната престъпност. Отбелязва обаче, че корупцията продължава да бъде сериозен проблем и поради това препоръчва да сe предприемат допълнителни усилия за насърчаване на координацията и независимия мониторинг, както и за укрепване на административния капацитет на органите за борба срещу корупцията;

| 19. | приветства правните гаранции и цялостното признаване на свободата на медиите и плурализма. Следи със загриженост случаите на нападения, заплахи и оказване на политически натиск върху журналисти. Отбелязва, че са предприети някои подходящи допълнителни мерки и призовава властите да предприемат по-нататъшни мерки, за да гарантират сигурна работна среда на журналистите и да създадат условия за свободна и независима журналистика; |
| --- | --- |

19.

приветства правните гаранции и цялостното признаване на свободата на медиите и плурализма. Следи със загриженост случаите на нападения, заплахи и оказване на политически натиск върху журналисти. Отбелязва, че са предприети някои подходящи допълнителни мерки и призовава властите да предприемат по-нататъшни мерки, за да гарантират сигурна работна среда на журналистите и да създадат условия за свободна и независима журналистика;

| 20. | отбелязва, че Хърватия сътрудничи напълно на МТБЮ и призовава хърватските власти да предоставят на трибунала достъп до останалите документи, които той изисква; |
| --- | --- |

20.

отбелязва, че Хърватия сътрудничи напълно на МТБЮ и призовава хърватските власти да предоставят на трибунала достъп до останалите документи, които той изисква;

| 21. | призовава Хърватия да разреши граничните спорове със Словения, Сърбия, Черна гора и Босна и Херцеговина. Приветства готовността на Хърватия и Словения да намерят решение на граничните спорове с помощта на Европейската комисия при спазване на принципа за мирно уреждане на спорове съгласно Устава на ООН; |
| --- | --- |

21.

призовава Хърватия да разреши граничните спорове със Словения, Сърбия, Черна гора и Босна и Херцеговина. Приветства готовността на Хърватия и Словения да намерят решение на граничните спорове с помощта на Европейската комисия при спазване на принципа за мирно уреждане на спорове съгласно Устава на ООН;

| 22. | смята прилагането на конституционния закон за малцинствата, заедно с приемането на план за действие за важна стъпка за създаването на правна рамка, която подкрепя интеграцията на малцинствените групи в обществото. Подчертава значението на осигуряването на достатъчно информация, финансови ресурси и административна подкрепа, за да може законът да се прилага успешно на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

22.

смята прилагането на конституционния закон за малцинствата, заедно с приемането на план за действие за важна стъпка за създаването на правна рамка, която подкрепя интеграцията на малцинствените групи в обществото. Подчертава значението на осигуряването на достатъчно информация, финансови ресурси и административна подкрепа, за да може законът да се прилага успешно на местно и регионално равнище;

| 23. | счита, че е постигнат напредък при завръщането на бежанците и вътрешно разселените лица и подчертава, че освен осигуряването на подходяща жизнена среда, за ускореното завръщане и интегриране на бежанците и разселените лица са необходими и допълнителни мерки за подобряване на достъпа до пазара на труда и за намаляване на враждебността в някои населени места; |
| --- | --- |

23.

счита, че е постигнат напредък при завръщането на бежанците и вътрешно разселените лица и подчертава, че освен осигуряването на подходяща жизнена среда, за ускореното завръщане и интегриране на бежанците и разселените лица са необходими и допълнителни мерки за подобряване на достъпа до пазара на труда и за намаляване на враждебността в някои населени места;

Укрепване на капацитета на местните и регионалните власти

| 24. | приветства ратифицирането на Европейската харта за местно самоуправление, но счита че трябва да се предприемат допълнителни усилия за пълното изпълнение на разпоредбите на хартата; |
| --- | --- |

24.

приветства ратифицирането на Европейската харта за местно самоуправление, но счита че трябва да се предприемат допълнителни усилия за пълното изпълнение на разпоредбите на хартата;

| 25. | приветства подобренията на правната рамка за публичната администрация и счита приемането на закон за държавните служители за стъпка напред в рамките на усилията за деполитизиране на държавната администрация, въвеждане на по-добра администрация и изясняване на правата и задълженията на държавните служители; |
| --- | --- |

25.

приветства подобренията на правната рамка за публичната администрация и счита приемането на закон за държавните служители за стъпка напред в рамките на усилията за деполитизиране на държавната администрация, въвеждане на по-добра администрация и изясняване на правата и задълженията на държавните служители;

| 26. | отбелязва, че местните и регионалните власти и техните сдружения не участват в достатъчна степен в решенията, вземани по отношение на законодателството и на реда и условията за прилагането му, които уреждат методите на работа, финансирането и организацията на местните и регионални власти. Призовава националните власти да създадат процедури, които позволяват адекватното им представителство в законодателния процес; |
| --- | --- |

26.

отбелязва, че местните и регионалните власти и техните сдружения не участват в достатъчна степен в решенията, вземани по отношение на законодателството и на реда и условията за прилагането му, които уреждат методите на работа, финансирането и организацията на местните и регионални власти. Призовава националните власти да създадат процедури, които позволяват адекватното им представителство в законодателния процес;

| 27. | счита, че местните и регионалните власти и техните сдружения трябва да бъдат включени в процеса на прилагане на достиженията на правото на Общността и следва да бъдат редовно информирани за напредъка в посока на членство. Подчертава, че местните и регионалните власти трябва да бъдат добре подготвени да приемат задълженията, произтичащи от бъдещото членство в ЕС, както и да се възползват от възможностите, които то предлага; |
| --- | --- |

27.

счита, че местните и регионалните власти и техните сдружения трябва да бъдат включени в процеса на прилагане на достиженията на правото на Общността и следва да бъдат редовно информирани за напредъка в посока на членство. Подчертава, че местните и регионалните власти трябва да бъдат добре подготвени да приемат задълженията, произтичащи от бъдещото членство в ЕС, както и да се възползват от възможностите, които то предлага;

| 28. | обръща внимание на забавянето в процеса на децентрализация и подчертава, че подобряването на капацитета на местната администрация е особено важно за успешното прехвърляне на отговорности към местното и регионално равнище; |
| --- | --- |

28.

обръща внимание на забавянето в процеса на децентрализация и подчертава, че подобряването на капацитета на местната администрация е особено важно за успешното прехвърляне на отговорности към местното и регионално равнище;

| 29. | отбелязва, че финансовите ресурси, които са на разположение на местните и регионалните власти, са недостатъчни за посрещане на многобройните, отговорни задачи, произтичащи от спешната необходимост от децентрализация. Ето защо препоръчва да се предприемат съответните мерки за подобряване на финансовата ситуация на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

29.

отбелязва, че финансовите ресурси, които са на разположение на местните и регионалните власти, са недостатъчни за посрещане на многобройните, отговорни задачи, произтичащи от спешната необходимост от децентрализация. Ето защо препоръчва да се предприемат съответните мерки за подобряване на финансовата ситуация на местните и регионалните власти;

| 30. | счита, че трябва да се подобри правната рамка за сътрудничество между общините, за да могат те да си сътрудничат помежду си след децентрализацията; |
| --- | --- |

30.

счита, че трябва да се подобри правната рамка за сътрудничество между общините, за да могат те да си сътрудничат помежду си след децентрализацията;

| 31. | подкрепя инициативата на общинските и регионални сдружения за преобразуване на работната група в съвместен консултативен комитет, с цел да се подобри диалога между местните и регионалните власти в Хърватия и държавите-членки; |
| --- | --- |

31.

подкрепя инициативата на общинските и регионални сдружения за преобразуване на работната група в съвместен консултативен комитет, с цел да се подобри диалога между местните и регионалните власти в Хърватия и държавите-членки;

БИВША ЮГОСЛАВСКА РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЯ

Напредък, постигнат от бившата югославска република Македония в процеса на присъединяване

| 32. | приветства напредъка, постигнат в някои области и в покриване на изискванията на Споразумението за стабилизиране и асоцииране, и насърчава бившата югославска република Македония да изпълни политическите критерии и напълно да приложи основните приоритети на Партньорството за присъединяване. Препоръчва да бъде определена дата за начало на преговорите за членство, в случай че бъдат изпълнени необходимите критерии, включително поддържането на добросъседски отношения; |
| --- | --- |

32.

приветства напредъка, постигнат в някои области и в покриване на изискванията на Споразумението за стабилизиране и асоцииране, и насърчава бившата югославска република Македония да изпълни политическите критерии и напълно да приложи основните приоритети на Партньорството за присъединяване. Препоръчва да бъде определена дата за начало на преговорите за членство, в случай че бъдат изпълнени необходимите критерии, включително поддържането на добросъседски отношения;

| 33. | счита, че приемането на нова антикорупционна програма и на план за действие вероятно ще доведе до напредък в борбата срещу корупцията. Въпреки това посочва, че корупцията продължава да бъде широко разпространено явление и поради това призовава да се предприемат допълнителни усилия за борба срещу корупцията и организираната престъпност; |
| --- | --- |

33.

счита, че приемането на нова антикорупционна програма и на план за действие вероятно ще доведе до напредък в борбата срещу корупцията. Въпреки това посочва, че корупцията продължава да бъде широко разпространено явление и поради това призовава да се предприемат допълнителни усилия за борба срещу корупцията и организираната престъпност;

| 34. | счита, че Охридското рамково споразумение представлява гаранция, че бившата югославска република Македония ще зачита правата на етническите малцинства и оценява напредъка, постигнат с приемането на закон за езиците, чрез който се регулира и разширява използването на малцинствените езици. Въпреки това, изразява съжаление, че не е постигнат по-нататъшен напредък по отношение на правата на ромската общност и подчертава многократните случаи на дискриминация на роми. Призовава да се предприемат допълнителни стъпки за подобряване на социалната интеграция на ромите и за намаляване на дискриминацията; |
| --- | --- |

34.

счита, че Охридското рамково споразумение представлява гаранция, че бившата югославска република Македония ще зачита правата на етническите малцинства и оценява напредъка, постигнат с приемането на закон за езиците, чрез който се регулира и разширява използването на малцинствените езици. Въпреки това, изразява съжаление, че не е постигнат по-нататъшен напредък по отношение на правата на ромската общност и подчертава многократните случаи на дискриминация на роми. Призовава да се предприемат допълнителни стъпки за подобряване на социалната интеграция на ромите и за намаляване на дискриминацията;

| 35. | приветства постигнатото с бивша югославска република Македония споразумение за облекчаване на визовия режим и реадмисия и изразява увереност, че напредъкът, свързан със спазването на установените стандарти, ще бъде достатъчен, за да бъде възможно да се внесе предложение за премахване на визовите изисквания за гражданите на бившата югославска република Македония; |
| --- | --- |

35.

приветства постигнатото с бивша югославска република Македония споразумение за облекчаване на визовия режим и реадмисия и изразява увереност, че напредъкът, свързан със спазването на установените стандарти, ще бъде достатъчен, за да бъде възможно да се внесе предложение за премахване на визовите изисквания за гражданите на бившата югославска република Македония;

| 36. | насърчава добросъседските отношения и отново заявява своята подкрепа за усилията на Специалния представител на ООН Matthew Nimetz по отношение на името на държавата. След изборите призовава настоятелно новия президент на страната да постигне компромисно споразумение между бившата югославска република Македония и Гърция за името на държавата. Приканва националните власти на бивша югославска република Македония да избягват действия, които биха могли да подкопаят усилията за постигане на взаимно приемливо решение по въпроса за името. Решаването на този въпрос не следва да повлиява на започването на преговори за присъединяване с бившата югославска република Македония, а ще допринесе значително за процеса на присъединяване; |
| --- | --- |

36.

насърчава добросъседските отношения и отново заявява своята подкрепа за усилията на Специалния представител на ООН Matthew Nimetz по отношение на името на държавата. След изборите призовава настоятелно новия президент на страната да постигне компромисно споразумение между бившата югославска република Македония и Гърция за името на държавата. Приканва националните власти на бивша югославска република Македония да избягват действия, които биха могли да подкопаят усилията за постигане на взаимно приемливо решение по въпроса за името. Решаването на този въпрос не следва да повлиява на започването на преговори за присъединяване с бившата югославска република Македония, а ще допринесе значително за процеса на присъединяване;

| 37. | счита, че е постигнат известен напредък по отношение на равенството между половете и приветства създаването на комисии по въпросите на равните възможности в редица органи на местната власт. Призовава за по-нататъшни усилия за предотвратяване на насилието в семейството и сексуалното насилие, за намаляване на дискриминацията и за гарантиране на по-равнопоставено участие в избори; |
| --- | --- |

37.

счита, че е постигнат известен напредък по отношение на равенството между половете и приветства създаването на комисии по въпросите на равните възможности в редица органи на местната власт. Призовава за по-нататъшни усилия за предотвратяване на насилието в семейството и сексуалното насилие, за намаляване на дискриминацията и за гарантиране на по-равнопоставено участие в избори;

| 38. | отбелязва създаването на комисии по въпросите на междуетническите отношения на местно ниво, но осъзнава трудностите, причинени от липсата на ясен мандат и на финансови ресурси. Призовава властите да премахнат пречките, които представляват препятствие за тези комисии; |
| --- | --- |

38.

отбелязва създаването на комисии по въпросите на междуетническите отношения на местно ниво, но осъзнава трудностите, причинени от липсата на ясен мандат и на финансови ресурси. Призовава властите да премахнат пречките, които представляват препятствие за тези комисии;

Укрепване на капацитета на местните власти

| 39. | приветства продължаването на фискалната децентрализация и допълнителното намаляване на задлъжнялостта на местните власти, както и подобряването на данъчната събираемост. Посочва обаче, че наличните финансови ресурси са все още недостатъчни, за да гарантират качественото изпълнение на задачите на местно равнище; |
| --- | --- |

39.

приветства продължаването на фискалната децентрализация и допълнителното намаляване на задлъжнялостта на местните власти, както и подобряването на данъчната събираемост. Посочва обаче, че наличните финансови ресурси са все още недостатъчни, за да гарантират качественото изпълнение на задачите на местно равнище;

| 40. | приветства приемането на закон за регионалното развитие и призовава да се предоставят финансови ресурси, които да осигурят балансирано регионално развитие, както и да се създадат съвети за регионално развитие. Подчертава значението на подобряването на възможността за засилена координация между различните административни структури; |
| --- | --- |

40.

приветства приемането на закон за регионалното развитие и призовава да се предоставят финансови ресурси, които да осигурят балансирано регионално развитие, както и да се създадат съвети за регионално развитие. Подчертава значението на подобряването на възможността за засилена координация между различните административни структури;

| 41. | обръща внимание на необходимостта от по-ефективен и последователен диалог между националните и местните власти в области като образование, държавна собственост и други, които са важни за развитието и работата на местните власти и препоръчва този диалог да бъде засилен; |
| --- | --- |

41.

обръща внимание на необходимостта от по-ефективен и последователен диалог между националните и местните власти в области като образование, държавна собственост и други, които са важни за развитието и работата на местните власти и препоръчва този диалог да бъде засилен;

| 42. | подчертава значението на създаване на подходящи инструменти за увеличаване на административния капацитет на местните власти и прозрачността на местната администрация; |
| --- | --- |

42.

подчертава значението на създаване на подходящи инструменти за увеличаване на административния капацитет на местните власти и прозрачността на местната администрация;

| 43. | отбелязва, че децентрализацията е непрекъснат процес и счита, че той трябва да бъде ускорен. Посочва, че има опасност да спадне качеството, с което се изпълняват тези задачи и извършват тези услуги, в случай че децентрализацията на тези отговорности и задачи не бъде придружена с достатъчно финансови средства. Ето защо очаква, че ще бъдат предоставени финансовите ресурси, необходими за изпълнение на децентрализираните задачи; |
| --- | --- |

43.

отбелязва, че децентрализацията е непрекъснат процес и счита, че той трябва да бъде ускорен. Посочва, че има опасност да спадне качеството, с което се изпълняват тези задачи и извършват тези услуги, в случай че децентрализацията на тези отговорности и задачи не бъде придружена с достатъчно финансови средства. Ето защо очаква, че ще бъдат предоставени финансовите ресурси, необходими за изпълнение на децентрализираните задачи;

| 44. | отбелязва проектозакона за сътрудничеството между общините и препоръчва да бъде приет колкото е възможно по-бързо; |
| --- | --- |

44.

отбелязва проектозакона за сътрудничеството между общините и препоръчва да бъде приет колкото е възможно по-бързо;

| 45. | смята, че е постигнат известен напредък в реформата на публичната администрация и подчертава значението на създаването на подходящи инструменти за увеличаване на капацитета на местните власти и повишаване на прозрачността в дейността на местната администрация; |
| --- | --- |

45.

смята, че е постигнат известен напредък в реформата на публичната администрация и подчертава значението на създаването на подходящи инструменти за увеличаване на капацитета на местните власти и повишаване на прозрачността в дейността на местната администрация;

| 46. | отбелязва промените в националната система за координиране на обучението, както и приемането на стратегия за обучение на държавните служители на местно и регионално равнище. Счита, че е важно ЗЕЛС (сдружението на местните власти) да бъде включено в системата за обучение, за да се гарантира успешно и качествено обучение на държавните служители; |
| --- | --- |

46.

отбелязва промените в националната система за координиране на обучението, както и приемането на стратегия за обучение на държавните служители на местно и регионално равнище. Счита, че е важно ЗЕЛС (сдружението на местните власти) да бъде включено в системата за обучение, за да се гарантира успешно и качествено обучение на държавните служители;

| 47. | приветства факта, че повече от 70 общини вече са приели етични кодекси на държавните служители на местно равнище, които представляват ангажимент на местните държавни служители за високи стандарти в тяхната работа, и призовава останалите общини да ги последват по този спешен въпрос; |
| --- | --- |

47.

приветства факта, че повече от 70 общини вече са приели етични кодекси на държавните служители на местно равнище, които представляват ангажимент на местните държавни служители за високи стандарти в тяхната работа, и призовава останалите общини да ги последват по този спешен въпрос;

ТУРЦИЯ

Напредък, постигнат от Турция в процедурата по присъединяване

| 48. | приветства ангажимента на правителството да продължи процеса на присъединяване и очаква, че ще бъдат предприети ефективни политически и конституционни реформи, които да продължат да доближават Турция към международните и европейските стандарти. Счита, че трябва да се положат допълнителни усилия за гарантиране на зачитането на многообразието и решаване на проблемите чрез диалог и компромис; |
| --- | --- |

48.

приветства ангажимента на правителството да продължи процеса на присъединяване и очаква, че ще бъдат предприети ефективни политически и конституционни реформи, които да продължат да доближават Турция към международните и европейските стандарти. Счита, че трябва да се положат допълнителни усилия за гарантиране на зачитането на многообразието и решаване на проблемите чрез диалог и компромис;

| 49. | отбелязва, че е постигнат ограничен напредък в борбата срещу корупцията и организираната престъпност и подчертава, че приемането на основните документи и създаването на адекватни институционални рамки трябва да се гарантира чрез цялостна политическа подкрепа, за бъдат постигнато подобрение; |
| --- | --- |

49.

отбелязва, че е постигнат ограничен напредък в борбата срещу корупцията и организираната престъпност и подчертава, че приемането на основните документи и създаването на адекватни институционални рамки трябва да се гарантира чрез цялостна политическа подкрепа, за бъдат постигнато подобрение;

| 50. | подчертава, че предвид значителната финансова подкрепа, предоставяна от ЕС на Турция, за да може страната да се справя със значителното увеличаване на потоците от незаконни мигранти, които преминават през територията ѝ към ЕС, преговорите за споразумение между ЕС и Турция за обратно приемане на мигранти следва да останат приоритет. Те следва да бъдат подновени възможно най-скоро, за да се сключи споразумение в най-кратък срок. Освен това отбелязва, че в тази връзка от изключително значение е адекватното и ефективно изпълнение на съществуващите двустранни споразумения с държавите-членки; |
| --- | --- |

50.

подчертава, че предвид значителната финансова подкрепа, предоставяна от ЕС на Турция, за да може страната да се справя със значителното увеличаване на потоците от незаконни мигранти, които преминават през територията ѝ към ЕС, преговорите за споразумение между ЕС и Турция за обратно приемане на мигранти следва да останат приоритет. Те следва да бъдат подновени възможно най-скоро, за да се сключи споразумение в най-кратък срок. Освен това отбелязва, че в тази връзка от изключително значение е адекватното и ефективно изпълнение на съществуващите двустранни споразумения с държавите-членки;

| 51. | подчертава, че трябва да се ускори ратификацията на международните инструменти за защита на човешките права и свободи и очаква конституционният съд да вземе решение колкото се може по-бързо; призовава също така и за въвеждането на институцията омбудсман; |
| --- | --- |

51.

подчертава, че трябва да се ускори ратификацията на международните инструменти за защита на човешките права и свободи и очаква конституционният съд да вземе решение колкото се може по-бързо; призовава също така и за въвеждането на институцията омбудсман;

| 52. | приветства усилията за по-добра защита на свободата на словото, но подчертава, че прилагането на тези изменения на законодателството трябва да бъде ускорено и да се премахнат всички ограничения или пречки пред свободата на пресата и правото на сдружаване; |
| --- | --- |

52.

приветства усилията за по-добра защита на свободата на словото, но подчертава, че прилагането на тези изменения на законодателството трябва да бъде ускорено и да се премахнат всички ограничения или пречки пред свободата на пресата и правото на сдружаване;

| 53. | приветства стартирането на телевизионна програма на кюрдски език, както и плановете за излъчване на програми на арменски език; обръща внимание върху факта, че стандартите на ЕС за културно и религиозно многообразие и зачитането и защитата на малцинствата все още не са изпълнени изцяло. Поради това очаква да бъдат предприети съответни правни и практически стъпки за пълно признание на правата на малцинствата; |
| --- | --- |

53.

приветства стартирането на телевизионна програма на кюрдски език, както и плановете за излъчване на програми на арменски език; обръща внимание върху факта, че стандартите на ЕС за културно и религиозно многообразие и зачитането и защитата на малцинствата все още не са изпълнени изцяло. Поради това очаква да бъдат предприети съответни правни и практически стъпки за пълно признание на правата на малцинствата;

| 54. | подчертава, че равенството на жените трябва да се превърне в практическа реалност в политическия живот, образованието, достъпа до пазара на труда и здравеопазването и призовава за прилагане на разпоредбите на закона за общините, които предвиждат създаването на определен брой убежища като начин за предпазване на жените от домашно насилие и „убийства на честта“; |
| --- | --- |

54.

подчертава, че равенството на жените трябва да се превърне в практическа реалност в политическия живот, образованието, достъпа до пазара на труда и здравеопазването и призовава за прилагане на разпоредбите на закона за общините, които предвиждат създаването на определен брой убежища като начин за предпазване на жените от домашно насилие и „убийства на честта“;

| 55. | подчертава необходимостта при опазването на обществената сигурност и ред да се прибягва единствено до структури и мерки, подлежащи на принципите на правовата държава; подчертава обаче, че монополът върху използване на сила трябва да принадлежи на държавата и запазеното за държавните органи упражняване на този монопол не бива да се прехвърля на част от цивилното население; |
| --- | --- |

55.

подчертава необходимостта при опазването на обществената сигурност и ред да се прибягва единствено до структури и мерки, подлежащи на принципите на правовата държава; подчертава обаче, че монополът върху използване на сила трябва да принадлежи на държавата и запазеното за държавните органи упражняване на този монопол не бива да се прехвърля на част от цивилното население;

| 56. | подчертава нуждата от цялостно решение на кипърския въпрос, основано на резолюциите на Съвета за сигурност на ООН и на принципите, на които се основава ЕС; приветства подновения ангажимент на лидерите на двете общности за постигане на решение чрез преговори и подкрепя продължаващите преки преговори между лидерите на двете общности в Кипър; |
| --- | --- |

56.

подчертава нуждата от цялостно решение на кипърския въпрос, основано на резолюциите на Съвета за сигурност на ООН и на принципите, на които се основава ЕС; приветства подновения ангажимент на лидерите на двете общности за постигане на решение чрез преговори и подкрепя продължаващите преки преговори между лидерите на двете общности в Кипър;

| 57. | във връзка с отношенията между Гърция и Турция подчертава, че Турция е поела ангажимент да поддържа добросъседски отношения и поради това призовава турското правителство да положи усилия за мирното уреждане на всеки нерешен спор в съответствие с Устава на ООН, други съответни международни конвенции и двустранни споразумения и задължения; |
| --- | --- |

57.

във връзка с отношенията между Гърция и Турция подчертава, че Турция е поела ангажимент да поддържа добросъседски отношения и поради това призовава турското правителство да положи усилия за мирното уреждане на всеки нерешен спор в съответствие с Устава на ООН, други съответни международни конвенции и двустранни споразумения и задължения;

Укрепване на капацитета на местните власти

| 58. | подчертава значението на включването на местните власти на колкото се може по-ранен етап в процеса на присъединяване и в планирането и прилагането на изискваните реформи и правната хармонизация и препоръчва достатъчна степен на предоставяне на информация и координация между местното и националното равнище; |
| --- | --- |

58.

подчертава значението на включването на местните власти на колкото се може по-ранен етап в процеса на присъединяване и в планирането и прилагането на изискваните реформи и правната хармонизация и препоръчва достатъчна степен на предоставяне на информация и координация между местното и националното равнище;

| 59. | приветства приемането на изменение на закона за общините и изразява надежда, че това ще позволи общините да действат и да се организират по-ефективно; |
| --- | --- |

59.

приветства приемането на изменение на закона за общините и изразява надежда, че това ще позволи общините да действат и да се организират по-ефективно;

| 60. | приветства факта, че финансовият капацитет на общините е засилен чрез приемането на закон, който увеличава общинските приходи, и чрез прилагане на законите за местната администрация и очаква да бъдат предприети допълнителни инициативи за финансово подпомагане на общините; това би им позволило да изпълняват по-ефективно задълженията си; |
| --- | --- |

60.

приветства факта, че финансовият капацитет на общините е засилен чрез приемането на закон, който увеличава общинските приходи, и чрез прилагане на законите за местната администрация и очаква да бъдат предприети допълнителни инициативи за финансово подпомагане на общините; това би им позволило да изпълняват по-ефективно задълженията си;

| 61. | изразява съжаление, че не е постигнат напредък по отношение на приемането на рамков закон за публичната администрация и обръща внимание на значението на децентрализацията за осигуряване на добро управление за обществеността; |
| --- | --- |

61.

изразява съжаление, че не е постигнат напредък по отношение на приемането на рамков закон за публичната администрация и обръща внимание на значението на децентрализацията за осигуряване на добро управление за обществеността;

| 62. | счита, че са необходими допълнителни усилия, за да могат общинските съвети да действат по-ефективно като платформи за публично участие въз вземането на решения на равнището на местни власти; |
| --- | --- |

62.

счита, че са необходими допълнителни усилия, за да могат общинските съвети да действат по-ефективно като платформи за публично участие въз вземането на решения на равнището на местни власти;

| 63. | подчертава значението на децентрализацията и засилването на способността на местните власти да изпълняват задълженията, които са им възложени, както и на засилването на отчетността и прозрачността; |
| --- | --- |

63.

подчертава значението на децентрализацията и засилването на способността на местните власти да изпълняват задълженията, които са им възложени, както и на засилването на отчетността и прозрачността;

| 64. | изразява съжаление, че по време на последните местни избори, най-вече в кюрдските райони, се стигна до насилствени сблъсъци, при които бяха дадени няколко жертви и призовава отговорните власти в бъдеще да положат всички усилия, за да може изборите да се проведат по свободен, демократичен, прозрачен и мирен начин; |
| --- | --- |

64.

изразява съжаление, че по време на последните местни избори, най-вече в кюрдските райони, се стигна до насилствени сблъсъци, при които бяха дадени няколко жертви и призовава отговорните власти в бъдеще да положат всички усилия, за да може изборите да се проведат по свободен, демократичен, прозрачен и мирен начин;

| 65. | отново подчертава необходимостта от създаване на съвместен консултативен комитет КР-Турция като основно средство за обмен на опит, знания и информация относно участието на местните и регионалните власти в процеса на присъединяване. |
| --- | --- |

65.

отново подчертава необходимостта от създаване на съвместен консултативен комитет КР-Турция като основно средство за обмен на опит, знания и информация относно участието на местните и регионалните власти в процеса на присъединяване.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/43

---

Cтановище на Комитета на регионите относно „Укрепване на глобалния подход към миграцията: засилване на координирането, последователността и взаимодействието“

(2009/C 211/05)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | смята, че регионалните и местните власти са в предните редици при изготвянето, прилагането, оценяването и проследяването на миграционната политика и поради това следва да се разглеждат като основни партньори в хода на разработването ѝ; |
| --- | --- |

—

смята, че регионалните и местните власти са в предните редици при изготвянето, прилагането, оценяването и проследяването на миграционната политика и поради това следва да се разглеждат като основни партньори в хода на разработването ѝ;

| — | подчертава, че както от страна на държавите-членки, така и на институциите на Общността, следва да се насърчава по-силно междуинституционално партньорство; |
| --- | --- |

—

подчертава, че както от страна на държавите-членки, така и на институциите на Общността, следва да се насърчава по-силно междуинституционално партньорство;

| — | счита, че следва да се постави по-силен акцент върху изграждането на капацитет на местните и регионалните власти, тъй като те играят ключова роля в изготвянето и управлението на миграционната политика и по-специално в насърчаването на сътрудничество с администрациите на трети страни, отговарящи за заетостта и имиграцията; този подход беше вече изтъкнат в предходни становища на КР; |
| --- | --- |

—

счита, че следва да се постави по-силен акцент върху изграждането на капацитет на местните и регионалните власти, тъй като те играят ключова роля в изготвянето и управлението на миграционната политика и по-специално в насърчаването на сътрудничество с администрациите на трети страни, отговарящи за заетостта и имиграцията; този подход беше вече изтъкнат в предходни становища на КР;

| — | посочва, че съществуващите инструменти и институционални структури, като инициативата на Комитета на регионите — Евро-средиземноморска асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM), Съветът на Европа и други мрежи в тази област, следва да бъдат включени в разглеждането на миграционните въпроси; |
| --- | --- |

—

посочва, че съществуващите инструменти и институционални структури, като инициативата на Комитета на регионите — Евро-средиземноморска асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM), Съветът на Европа и други мрежи в тази област, следва да бъдат включени в разглеждането на миграционните въпроси;

| — | подчертава необходимостта от засилена интеграция на мигрантите в обществата на приемащите държави, тъй като мигрантите са основни участници в развитието както на своите страни на произход, така и на приемащите страни; |
| --- | --- |

—

подчертава необходимостта от засилена интеграция на мигрантите в обществата на приемащите държави, тъй като мигрантите са основни участници в развитието както на своите страни на произход, така и на приемащите страни;

| — | наред с това подчертава необходимостта от общи усилия, за да се изгради по-добро управление на външните граници, по-специално на южните морски граници, и на всички региони, изправени пред масивен приток на мигранти в критични хуманитарни условия; |
| --- | --- |

—

наред с това подчертава необходимостта от общи усилия, за да се изгради по-добро управление на външните граници, по-специално на южните морски граници, и на всички региони, изправени пред масивен приток на мигранти в критични хуманитарни условия;

| — | подчертава ролята на мрежата на служителите за връзка по въпросите на имиграцията за постигане на посочените в съобщението цели; успоредно с това призовава Комисията да гарантира, че компетентните местни и регионални власти имат достъп и се ползват от обмена на най-добри практики и от информацията, събирана чрез мрежата; |
| --- | --- |

—

подчертава ролята на мрежата на служителите за връзка по въпросите на имиграцията за постигане на посочените в съобщението цели; успоредно с това призовава Комисията да гарантира, че компетентните местни и регионални власти имат достъп и се ползват от обмена на най-добри практики и от информацията, събирана чрез мрежата;

| — | накрая приветства разширяването на глобалния подход към други страни и региони като Азия, Латинска Америка и Карибския басейн и насърчава Европейската комисия да продължи да работи в тази насока, като подчертава необходимостта от определяне на условията за диалог с тези региони, така че да подготви почвата и за по-тясно сътрудничество и координация с Африка, южните и югоизточните региони, граничещи с ЕС. |
| --- | --- |

—

накрая приветства разширяването на глобалния подход към други страни и региони като Азия, Латинска Америка и Карибския басейн и насърчава Европейската комисия да продължи да работи в тази насока, като подчертава необходимостта от определяне на условията за диалог с тези региони, така че да подготви почвата и за по-тясно сътрудничество и координация с Африка, южните и югоизточните региони, граничещи с ЕС.

| Докладчик | г-н Arnoldas Abramavičius (LT/ЕНП), кмет на община Zarasai |
| --- | --- |

Докладчик

г-н Arnoldas Abramavičius (LT/ЕНП), кмет на община Zarasai

Отправен документ

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Укрепване на глобалния подход към миграцията: засилване на координирането, последователността и взаимодействието“

COM(2008) 611 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Ролята на местните и регионалните власти

| 1. | смята, че регионалните и местните власти са в предните редици при изготвянето, прилагането, оценяването и проследяването на миграционната политика и поради това следва да се разглеждат като основни партньори в хода на разработването ѝ; |
| --- | --- |

1.

смята, че регионалните и местните власти са в предните редици при изготвянето, прилагането, оценяването и проследяването на миграционната политика и поради това следва да се разглеждат като основни партньори в хода на разработването ѝ;

| 2. | припомня факта, че местните и регионалните власти имат или споделени, и/или изключителни правомощия в тази сфера; следователно консултирането с тях от страна на държавите-членки и Европейската комисия следва да бъде задължително и да се извършва в предзаконодателния етап, както и при консултативната процедура с участието на Комитета на регионите; |
| --- | --- |

2.

припомня факта, че местните и регионалните власти имат или споделени, и/или изключителни правомощия в тази сфера; следователно консултирането с тях от страна на държавите-членки и Европейската комисия следва да бъде задължително и да се извършва в предзаконодателния етап, както и при консултативната процедура с участието на Комитета на регионите;

| 3. | подчертава, че както от страна на държавите-членки, така и на институциите на Общността, следва да се насърчава по-силно междуинституционално партньорство; |
| --- | --- |

3.

подчертава, че както от страна на държавите-членки, така и на институциите на Общността, следва да се насърчава по-силно междуинституционално партньорство;

| 4. | счита, че следва да се постави по-силен акцент върху изграждането на капацитет на местните и регионалните власти, тъй като те играят ключова роля в изготвянето и управлението на миграционната политика и по-специално в насърчаването на сътрудничество с администрациите на трети страни, отговарящи за заетостта и имиграцията; този подход беше вече изтъкнат в предходни становища на КР (1); |
| --- | --- |

4.

счита, че следва да се постави по-силен акцент върху изграждането на капацитет на местните и регионалните власти, тъй като те играят ключова роля в изготвянето и управлението на миграционната политика и по-специално в насърчаването на сътрудничество с администрациите на трети страни, отговарящи за заетостта и имиграцията; този подход беше вече изтъкнат в предходни становища на КР (1);

| 5. | изразява съжаление, че не се признава в достатъчна степен изключително важната роля на местните и регионалните власти в трансграничното териториално сътрудничество в областта на миграцията; |
| --- | --- |

5.

изразява съжаление, че не се признава в достатъчна степен изключително важната роля на местните и регионалните власти в трансграничното териториално сътрудничество в областта на миграцията;

| 6. | посочва, че трябва да се направи по-подробна оценка на инициативи като проучването на нови научни методологии за събиране и обмен на информация относно миграционните пътища, както и относно интеграционните политики и техните последствия за местните и регионалните власти във връзка с финансовата и административната тежест; |
| --- | --- |

6.

посочва, че трябва да се направи по-подробна оценка на инициативи като проучването на нови научни методологии за събиране и обмен на информация относно миграционните пътища, както и относно интеграционните политики и техните последствия за местните и регионалните власти във връзка с финансовата и административната тежест;

| 7. | призовава Европейската комисия да положи усилия за подобряване на събирането и разпространяването на надеждна, актуална, количествена и качествена информация, която е основният източник на сведения за изготвяне на имиграционните профили на отделните държави-членки; |
| --- | --- |

7.

призовава Европейската комисия да положи усилия за подобряване на събирането и разпространяването на надеждна, актуална, количествена и качествена информация, която е основният източник на сведения за изготвяне на имиграционните профили на отделните държави-членки;

| 8. | приветства идеята, че трябва да се наблегне изрично на необходимостта от увеличаване на човешките и финансовите ресурси за наблюдение на прилагането на съществуващото законодателство, тъй като това играе основна роля за постигане на по-добра регулаторна среда; |
| --- | --- |

8.

приветства идеята, че трябва да се наблегне изрично на необходимостта от увеличаване на човешките и финансовите ресурси за наблюдение на прилагането на съществуващото законодателство, тъй като това играе основна роля за постигане на по-добра регулаторна среда;

| 9. | смята, че намерението на Комисията да подкрепи местните организации, работещи с мигранти в страните на произход, трябва да бъде непосредствено съобразено с местния и регионален контекст, за да се повиши осведомеността за възможностите в страните на произход; ето защо препоръчва местните и регионалните власти и националните им сдружения, особено в страните партньори и в други трети страни, да бъдат привлечени за участие, за да се разработи прилагането на обща миграционна политика; |
| --- | --- |

9.

смята, че намерението на Комисията да подкрепи местните организации, работещи с мигранти в страните на произход, трябва да бъде непосредствено съобразено с местния и регионален контекст, за да се повиши осведомеността за възможностите в страните на произход; ето защо препоръчва местните и регионалните власти и националните им сдружения, особено в страните партньори и в други трети страни, да бъдат привлечени за участие, за да се разработи прилагането на обща миграционна политика;

| 10. | посочва, че съществуващите инструменти и институционални структури, като инициативата на Комитета на регионите — Евро-средиземноморска асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM), Съветът на Европа и други мрежи в тази област, следва да бъдат включени в разглеждането на миграционните въпроси; |
| --- | --- |

10.

посочва, че съществуващите инструменти и институционални структури, като инициативата на Комитета на регионите — Евро-средиземноморска асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM), Съветът на Европа и други мрежи в тази област, следва да бъдат включени в разглеждането на миграционните въпроси;

| 11. | препоръчва по отношение на определянето на миграционните политики да се приеме интеграционен подход, така че Съобщението на Европейската комисия изрично да споменава всички участници на местно, регионално и централно равнище, които допринасят за изготвянето на политики и осигуряват тяхната ефикасност на етапа на изпълнение; |
| --- | --- |

11.

препоръчва по отношение на определянето на миграционните политики да се приеме интеграционен подход, така че Съобщението на Европейската комисия изрично да споменава всички участници на местно, регионално и централно равнище, които допринасят за изготвянето на политики и осигуряват тяхната ефикасност на етапа на изпълнение;

| 12. | посочва, че в заключенията на Срещата на високо равнище на регионите и градовете за 2009 г., проведена в Прага, се призовава към интегриран и всеобхватен подход към миграцията и интеграцията, основаващ се на усилията на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

12.

посочва, че в заключенията на Срещата на високо равнище на регионите и градовете за 2009 г., проведена в Прага, се призовава към интегриран и всеобхватен подход към миграцията и интеграцията, основаващ се на усилията на местните и регионалните власти;

| 13. | застъпва виждането, че една обща европейска миграционна политика не трябва да ограничава държавите-членки да прилагат по-гъвкави правила в области, в които считат това за нужно; |
| --- | --- |

13.

застъпва виждането, че една обща европейска миграционна политика не трябва да ограничава държавите-членки да прилагат по-гъвкави правила в области, в които считат това за нужно;

Стъпки в посока на укрепване на глобалния подход към миграцията

Общи препоръки

| 14. | счита, че миграционната политика на ЕС поначало има отражение върху всички сектори; тя е явление с много аспекти и поради това представлява споделена отговорност на Европейския съюз и на различните равнища на управление в отделните държави-членки и в трети страни; те трябва да действат заедно в съответствие с принципите на демокрация, субсидиарност, солидарност и взаимно доверие, като отчитат характерните особености на различния регионален и местен контекст, зачитат правата на човека и основните ценности, на които се основава ЕС; |
| --- | --- |

14.

счита, че миграционната политика на ЕС поначало има отражение върху всички сектори; тя е явление с много аспекти и поради това представлява споделена отговорност на Европейския съюз и на различните равнища на управление в отделните държави-членки и в трети страни; те трябва да действат заедно в съответствие с принципите на демокрация, субсидиарност, солидарност и взаимно доверие, като отчитат характерните особености на различния регионален и местен контекст, зачитат правата на човека и основните ценности, на които се основава ЕС;

| 15. | приветства целта за насърчаване на последователен глобален подход към миграцията, при който укрепването на политическия диалог и практическото сътрудничество сред държавите-членки на ЕС и трети страни и региони е изключително важен въпрос, но би трябвало да се осигури съответствие с основните принципи и стратегически цели на ЕС в социалната, икономическата и външната политика за развитие; |
| --- | --- |

15.

приветства целта за насърчаване на последователен глобален подход към миграцията, при който укрепването на политическия диалог и практическото сътрудничество сред държавите-членки на ЕС и трети страни и региони е изключително важен въпрос, но би трябвало да се осигури съответствие с основните принципи и стратегически цели на ЕС в социалната, икономическата и външната политика за развитие;

| 16. | подчертава, че продължават да са валидни насоките, посочени в предходни документи на ЕС (2), по-специално по отношение на трите компонента (добро управление на законната миграция, борба с неправомерната имиграция и връзката между миграция и развитие) и необходимостта от балансираното им прилагане; |
| --- | --- |

16.

подчертава, че продължават да са валидни насоките, посочени в предходни документи на ЕС (2), по-специално по отношение на трите компонента (добро управление на законната миграция, борба с неправомерната имиграция и връзката между миграция и развитие) и необходимостта от балансираното им прилагане;

| 17. | посочва, че в проекта на съобщение на Европейската комисия се подчертават единствено европейското и националното равнище; обръща внимание, че трябва да се постави по-силно ударение върху местните и регионалните власти и тяхната роля за изпълнението на цялостната миграционна политика; |
| --- | --- |

17.

посочва, че в проекта на съобщение на Европейската комисия се подчертават единствено европейското и националното равнище; обръща внимание, че трябва да се постави по-силно ударение върху местните и регионалните власти и тяхната роля за изпълнението на цялостната миграционна политика;

| 18. | призовава да се обръща по-голямо внимание на ситуацията на особено силна уязвимост на жените имигранти, на която Комитетът на регионите се спря в становището си от 2007 г. (CdR 296/2007); |
| --- | --- |

18.

призовава да се обръща по-голямо внимание на ситуацията на особено силна уязвимост на жените имигранти, на която Комитетът на регионите се спря в становището си от 2007 г. (CdR 296/2007);

| 19. | подкрепя заключенията на Съвета на Европейския съюз от декември 2008 г. (3), в които се припомня необходимостта от гарантиране на по-голяма последователност при финансирането, за да се осигури бързото прилагане на предвидените мерки; препоръчва да се използват съществуващите фондове на Общността с оглед подобряване на сътрудничеството между местните и регионалните власти в ЕС и техните партньори в страните на произход; |
| --- | --- |

19.

подкрепя заключенията на Съвета на Европейския съюз от декември 2008 г. (3), в които се припомня необходимостта от гарантиране на по-голяма последователност при финансирането, за да се осигури бързото прилагане на предвидените мерки; препоръчва да се използват съществуващите фондове на Общността с оглед подобряване на сътрудничеството между местните и регионалните власти в ЕС и техните партньори в страните на произход;

По отношение на законната икономическа миграция и мобилност

| 20. | изразява съгласие, че мобилността трябва да остане един от най-важните елементи на законната миграция и подчертава необходимостта тя да бъде насърчавана още повече от местните и регионалните власти, включително чрез разширяване на пилотни партньорства за мобилност като тези с Молдова и Кабо Верде; |
| --- | --- |

20.

изразява съгласие, че мобилността трябва да остане един от най-важните елементи на законната миграция и подчертава необходимостта тя да бъде насърчавана още повече от местните и регионалните власти, включително чрез разширяване на пилотни партньорства за мобилност като тези с Молдова и Кабо Верде;

| 21. | приканва местните и регионалните власти да се включат във всички етапи на събирането на информация относно редовните миграционни потоци, разпространявана чрез интерактивни портали като предвидения Имиграционен портал на ЕС, Европейския портал за трудова мобилност, мрежата EURES, Европейския портал за мобилност на научните работници и Европейската мрежа за миграцията, което би спомогнало при разработването на миграционни политики подобаващо да се отчитат характерните местни и регионални особености; |
| --- | --- |

21.

приканва местните и регионалните власти да се включат във всички етапи на събирането на информация относно редовните миграционни потоци, разпространявана чрез интерактивни портали като предвидения Имиграционен портал на ЕС, Европейския портал за трудова мобилност, мрежата EURES, Европейския портал за мобилност на научните работници и Европейската мрежа за миграцията, което би спомогнало при разработването на миграционни политики подобаващо да се отчитат характерните местни и регионални особености;

| 22. | подкрепя предложението на Комисията за ускоряване на инициативите, насочени към насърчаване на по-гъвкави и ефективни решения за мигрантите, свързани с пазара на труда, включително чрез проучване на нови инициативи относно преносимостта на пенсионните права, признаването на придобити в чужбина квалификации и социалното включване на мигрантите; |
| --- | --- |

22.

подкрепя предложението на Комисията за ускоряване на инициативите, насочени към насърчаване на по-гъвкави и ефективни решения за мигрантите, свързани с пазара на труда, включително чрез проучване на нови инициативи относно преносимостта на пенсионните права, признаването на придобити в чужбина квалификации и социалното включване на мигрантите;

| 23. | подчертава необходимостта от засилена интеграция на мигрантите в обществата на приемащите държави, тъй като мигрантите са основни участници в развитието както на своите страни на произход, така и на приемащите страни; |
| --- | --- |

23.

подчертава необходимостта от засилена интеграция на мигрантите в обществата на приемащите държави, тъй като мигрантите са основни участници в развитието както на своите страни на произход, така и на приемащите страни;

| 24. | приветства създаването на мрежа от обсерватории на миграцията, както е предвидено в заключенията на Съвета по общи въпроси, приети на 8 декември 2008 г., тъй като това допълнително укрепва позицията на миграционните профили като ключов инструмент за общата имиграционна политика на ЕС; в този контекст местните и регионалните власти следва да бъдат пряко включени в работата на тези обсерватории и да бъдат ключови участници в тяхното изграждане и изпълнението на дейностите им; |
| --- | --- |

24.

приветства създаването на мрежа от обсерватории на миграцията, както е предвидено в заключенията на Съвета по общи въпроси, приети на 8 декември 2008 г., тъй като това допълнително укрепва позицията на миграционните профили като ключов инструмент за общата имиграционна политика на ЕС; в този контекст местните и регионалните власти следва да бъдат пряко включени в работата на тези обсерватории и да бъдат ключови участници в тяхното изграждане и изпълнението на дейностите им;

По отношение на борбата с неправомерната миграция

| 25. | приветства разширяването на мандата на FRONTEX за оказване на подкрепа на трети страни в областта на граничния контрол, както вече беше поискано в предходно становище на КР (CdR 210/2008); |
| --- | --- |

25.

приветства разширяването на мандата на FRONTEX за оказване на подкрепа на трети страни в областта на граничния контрол, както вече беше поискано в предходно становище на КР (CdR 210/2008);

| 26. | подкрепя идеята, предложена в Европейския пакт за имиграция и убежище, да се разгледа възможността за изграждане на европейска система от звена за гранична охрана; |
| --- | --- |

26.

подкрепя идеята, предложена в Европейския пакт за имиграция и убежище, да се разгледа възможността за изграждане на европейска система от звена за гранична охрана;

| 27. | посочва, че в съобщението на ЕК следва да се направи позоваване на участието на местни и регионални власти, по-специално на такива, които са най-силно засегнати от приток на мигранти, в екипите за бързо реагиране по границите; |
| --- | --- |

27.

посочва, че в съобщението на ЕК следва да се направи позоваване на участието на местни и регионални власти, по-специално на такива, които са най-силно засегнати от приток на мигранти, в екипите за бързо реагиране по границите;

| 28. | подчертава необходимостта от общи усилия, за да се изгради по-добро управление на външните граници, по-специално на южните морски граници, и на всички региони, изправени пред масивен приток на мигранти в критични хуманитарни условия; |
| --- | --- |

28.

подчертава необходимостта от общи усилия, за да се изгради по-добро управление на външните граници, по-специално на южните морски граници, и на всички региони, изправени пред масивен приток на мигранти в критични хуманитарни условия;

| 29. | подчертава ролята на мрежата на служителите за връзка по въпросите на имиграцията за постигане на посочените в съобщението цели; успоредно с това призовава Комисията да гарантира, че компетентните местни и регионални власти имат достъп и се ползват от обмена на най-добри практики и от информацията, събирана чрез мрежата; |
| --- | --- |

29.

подчертава ролята на мрежата на служителите за връзка по въпросите на имиграцията за постигане на посочените в съобщението цели; успоредно с това призовава Комисията да гарантира, че компетентните местни и регионални власти имат достъп и се ползват от обмена на най-добри практики и от информацията, събирана чрез мрежата;

| 30. | изразява съгласие с предложението на Комисията за приоритетно прилагане на плана за действие от Уагадугу за борба с трафика на хора, по-специално на жени и деца; в този контекст ролята на сдруженията на местните и регионалните власти е изключително важна за разработването на стратегии и планове за действие, насочени срещу трафика; |
| --- | --- |

30.

изразява съгласие с предложението на Комисията за приоритетно прилагане на плана за действие от Уагадугу за борба с трафика на хора, по-специално на жени и деца; в този контекст ролята на сдруженията на местните и регионалните власти е изключително важна за разработването на стратегии и планове за действие, насочени срещу трафика;

По отношение на миграцията и развитието

| 31. | подкрепя програмите за партньорство (туининг) между работодатели и институции както от публичния, така и от частния сектор от държави-членки на ЕС и от страните на произход с цел насърчаване на циркулярната миграция и борба с „изтичането на мозъци“; препоръчва местните и регионалните власти да предложат ценния си практически опит и знания, за да съдействат за реинтеграцията на мигрантите на пазара на труда в родните им страни; |
| --- | --- |

31.

подкрепя програмите за партньорство (туининг) между работодатели и институции както от публичния, така и от частния сектор от държави-членки на ЕС и от страните на произход с цел насърчаване на циркулярната миграция и борба с „изтичането на мозъци“; препоръчва местните и регионалните власти да предложат ценния си практически опит и знания, за да съдействат за реинтеграцията на мигрантите на пазара на труда в родните им страни;

| 32. | изразява съгласие с предложението на Комисията да се постигне по-добра представа за степента и въздействието на „изтичането на мозъци“, което е в съответствие с конкретните искания, отправени от местните и регионалните власти в предходно становище на КР (CdR 296/2007); |
| --- | --- |

32.

изразява съгласие с предложението на Комисията да се постигне по-добра представа за степента и въздействието на „изтичането на мозъци“, което е в съответствие с конкретните искания, отправени от местните и регионалните власти в предходно становище на КР (CdR 296/2007);

| 33. | подчертава, че трябва да бъдат положени още повече усилия за проучване на връзката между изменението на климата и миграцията; |
| --- | --- |

33.

подчертава, че трябва да бъдат положени още повече усилия за проучване на връзката между изменението на климата и миграцията;

| 34. | подчертава важната роля на местните и регионалните власти за насърчаване на териториалното икономическо развитие, изграждането на демокрация и доброто управление, както и тяхното участие в изготвянето и прилагането на програми за сътрудничество в сферата на миграцията; |
| --- | --- |

34.

подчертава важната роля на местните и регионалните власти за насърчаване на териториалното икономическо развитие, изграждането на демокрация и доброто управление, както и тяхното участие в изготвянето и прилагането на програми за сътрудничество в сферата на миграцията;

| 35. | приветства Съвместната инициатива за миграция и развитие (JMDI) на ЕК и ООН в подкрепа на стремежа на организациите на гражданското общество и местните власти да допринесат за обвързването на миграцията с развитието, с оглед постигане на максимален ефект от взаимодействието между местните и регионалните участници; |
| --- | --- |

35.

приветства Съвместната инициатива за миграция и развитие (JMDI) на ЕК и ООН в подкрепа на стремежа на организациите на гражданското общество и местните власти да допринесат за обвързването на миграцията с развитието, с оглед постигане на максимален ефект от взаимодействието между местните и регионалните участници;

| 36. | подчертава, че участието на местните и регионалните власти чрез техните национални и регионални сдружения в мрежи и платформи за сътрудничество, както и привличането на местни и регионални власти и сдружения от трети страни в този процес, би допринесло съществено за постигането на по-ефективно сътрудничество в областта на обучението на служителите в правоприлагащите органи, програмите за партньорство (туининг), събирането и разпространяването на данни, наблюдението на миграционните потоци и подобни проекти; |
| --- | --- |

36.

подчертава, че участието на местните и регионалните власти чрез техните национални и регионални сдружения в мрежи и платформи за сътрудничество, както и привличането на местни и регионални власти и сдружения от трети страни в този процес, би допринесло съществено за постигането на по-ефективно сътрудничество в областта на обучението на служителите в правоприлагащите органи, програмите за партньорство (туининг), събирането и разпространяването на данни, наблюдението на миграционните потоци и подобни проекти;

| 37. | подчертава значението на изграждането на постоянни платформи за сътрудничество, диалог и обмен сред местните и регионалните власти и сдружения, по-специално в северното, южното и източното Средиземноморие; създаването на Евро-средиземноморската асамблея на местните и регионалните власти може да послужи като пример за по-нататъшно развитие; |
| --- | --- |

37.

подчертава значението на изграждането на постоянни платформи за сътрудничество, диалог и обмен сред местните и регионалните власти и сдружения, по-специално в северното, южното и източното Средиземноморие; създаването на Евро-средиземноморската асамблея на местните и регионалните власти може да послужи като пример за по-нататъшно развитие;

| 38. | подчертава, че ролята и приносът на диаспорите за развитието на техните страни на произход, например чрез парични преводи, както и развитието на сдружения и работата им в мрежа, изискват по-системно внимание; |
| --- | --- |

38.

подчертава, че ролята и приносът на диаспорите за развитието на техните страни на произход, например чрез парични преводи, както и развитието на сдружения и работата им в мрежа, изискват по-системно внимание;

По отношение на географския подход

| 39. | подкрепя позицията на Съвета на Европейския съюз (4) да се проучи възможността за установяване на тристранен диалог между държави на произход, държави-крайна цел и транзитни държави, които принадлежат към различни географски региони, като се използват и се разширяват съществуващите инструменти като партньорствата за мобилност, двустранните канали, рамките за сътрудничество като Икономическата общност на западноафриканските държави (ИОЗАД), процеса от Рабат, пилотни партньорства за мобилност и други, докато конкретните инструменти и средства следва да бъдат диверсифицирани според практическите нужди на регионите и третите страни и техните конкретни потребности и възможности; |
| --- | --- |

39.

подкрепя позицията на Съвета на Европейския съюз (4) да се проучи възможността за установяване на тристранен диалог между държави на произход, държави-крайна цел и транзитни държави, които принадлежат към различни географски региони, като се използват и се разширяват съществуващите инструменти като партньорствата за мобилност, двустранните канали, рамките за сътрудничество като Икономическата общност на западноафриканските държави (ИОЗАД), процеса от Рабат, пилотни партньорства за мобилност и други, докато конкретните инструменти и средства следва да бъдат диверсифицирани според практическите нужди на регионите и третите страни и техните конкретни потребности и възможности;

| 40. | приветства разширяването на глобалния подход към други страни и региони като Азия, Латинска Америка и Карибския басейн и насърчава Европейската комисия да продължи да работи в тази насока, като подчертава необходимостта от определяне на условията за диалог с тези региони, така че да подготви почвата и за по-тясно сътрудничество и координация с Африка, южните и югоизточните региони, граничещи с ЕС. |
| --- | --- |

40.

приветства разширяването на глобалния подход към други страни и региони като Азия, Латинска Америка и Карибския басейн и насърчава Европейската комисия да продължи да работи в тази насока, като подчертава необходимостта от определяне на условията за диалог с тези региони, така че да подготви почвата и за по-тясно сътрудничество и координация с Африка, южните и югоизточните региони, граничещи с ЕС.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Становище на КР относно „Обща имиграционна политика за Европа“, CdR 210/2008 fin.

1

(2)  COM(2007) 248 окончателен; COM(2007) 780 окончателен; COM(2008) 359 окончателен; Съвет на Европейския съюз, „Европейски пакт за имиграция и убежище“, No 13440/08, ASIM 72, Брюксел, 24.9.2008 г., Декларация от Лима, 18 май 2008 г.

2

(3)  2914-о заседание на Съвета по общи въпроси, Брюксел, 8 декември 2008 г.

3

(4)  2914-о заседание на Съвета по общи въпроси, Брюксел, 8 декември 2008 г., параграф 22.

4

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/47

---

Становище на Комитета на регионите относно „нов импулс за спиране на намаляването на биоразнообразието“

(2009/C 211/06)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | констатира неуспеха на политиките за спиране на намаляването на биоразнообразието в Европа след 2010 г. Това налага приемането на проактивна стратегия, която трябва да намери отражение в един системен подход и да бъде подкрепена в дългосрочен план, много след 2010 г. Тази стратегия трябва да включва пълноценно местните и регионалните власти, а държавите-членки следва да им осигуряват необходимите правни и финансови средства; |
| --- | --- |

—

констатира неуспеха на политиките за спиране на намаляването на биоразнообразието в Европа след 2010 г. Това налага приемането на проактивна стратегия, която трябва да намери отражение в един системен подход и да бъде подкрепена в дългосрочен план, много след 2010 г. Тази стратегия трябва да включва пълноценно местните и регионалните власти, а държавите-членки следва да им осигуряват необходимите правни и финансови средства;

| — | призовава Европейския съюз, държавите-членки и местните и регионалните власти да създадат строга система за обвързване на субсидиите и финансовите помощи със спазването на екологични изисквания. Настоятелно приканва Комисията да насърчава държавите-членки да преразгледат своите системи за данъчно облагане и да адаптират националното финансиране с цел по-добра подкрепа на биоразнообразието; |
| --- | --- |

—

призовава Европейския съюз, държавите-членки и местните и регионалните власти да създадат строга система за обвързване на субсидиите и финансовите помощи със спазването на екологични изисквания. Настоятелно приканва Комисията да насърчава държавите-членки да преразгледат своите системи за данъчно облагане и да адаптират националното финансиране с цел по-добра подкрепа на биоразнообразието;

| — | смята, че обектите, включени в мрежата Натура 2000, трябва да бъдат консолидирани в повечето страни и призовава държавите-членки във връзка с това да поемат своята отговорност за морските зони и подпочвените води. Необходимо е да бъдат изготвени и приложени адаптирани планове за управление на обектите по Натура 2000 с участието на местните и регионалните власти и собствениците на земи и ресурси; |
| --- | --- |

—

смята, че обектите, включени в мрежата Натура 2000, трябва да бъдат консолидирани в повечето страни и призовава държавите-членки във връзка с това да поемат своята отговорност за морските зони и подпочвените води. Необходимо е да бъдат изготвени и приложени адаптирани планове за управление на обектите по Натура 2000 с участието на местните и регионалните власти и собствениците на земи и ресурси;

| — | счита, че трябва спешно да се създаде „екологична рамка“ — истинска природна инфраструктура, и призовава за действия които да гарантират, че всички мерки, предприети с цел намаляване на емисиите на парникови газове, няма да имат отрицателно въздействие върху биоразнообразието. Смята освен това, че една стратегия за борба с инвазивните видове би могла да бъде ефикасна само ако се осъществява на равнище ЕС; |
| --- | --- |

—

счита, че трябва спешно да се създаде „екологична рамка“ — истинска природна инфраструктура, и призовава за действия които да гарантират, че всички мерки, предприети с цел намаляване на емисиите на парникови газове, няма да имат отрицателно въздействие върху биоразнообразието. Смята освен това, че една стратегия за борба с инвазивните видове би могла да бъде ефикасна само ако се осъществява на равнище ЕС;

| — | счита, че една стратегия за опазване на биоразнообразието може да бъде успешна, само ако се възприеме от широката общественост и насърчава местните и регионалните власти да участват и да получават помощ в изготвянето на висококачествени програми за повишаване на информираността и за обучение. |
| --- | --- |

—

счита, че една стратегия за опазване на биоразнообразието може да бъде успешна, само ако се възприеме от широката общественост и насърчава местните и регионалните власти да участват и да получават помощ в изготвянето на висококачествени програми за повишаване на информираността и за обучение.

| Докладчик | г-н René SOUCHON (FR/ПЕС), председател на регионалния съвет на Auvergne |
| --- | --- |

Докладчик

г-н René SOUCHON (FR/ПЕС), председател на регионалния съвет на Auvergne

Отправни документи:

Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Средносрочна оценка на прилагането на плана за действие на ЕО относно биоразнообразието

COM(2008) 864 окончателен

и

Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Към стратегия на ЕС за борбата с инвазивните видове

COM(2008) 789 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | констатира въз основа на мнението на учени и изследователи, че понастоящем живите растителни и животински видове изчезват много по-бързо, отколкото когато и да било от възникването на живота насам; |
| --- | --- |

1.

констатира въз основа на мнението на учени и изследователи, че понастоящем живите растителни и животински видове изчезват много по-бързо, отколкото когато и да било от възникването на живота насам;

| 2. | констатира първостепенното значение на биоразнообразието за оцеляването на човечеството, особено на екосистемните услуги за бъдещите поколения, но вече и за сегашното поколение; |
| --- | --- |

2.

констатира първостепенното значение на биоразнообразието за оцеляването на човечеството, особено на екосистемните услуги за бъдещите поколения, но вече и за сегашното поколение;

| 3. | отбелязва още отсега влиянието на климата върху динамиката и разпределението на живите видове; |
| --- | --- |

3.

отбелязва още отсега влиянието на климата върху динамиката и разпределението на живите видове;

| 4. | отбелязва, че човекът не може да живее в изключително неорганична среда и заключава, че промените в биоразнообразието или неговото намаляване ще имат драматични последици за човечеството; |
| --- | --- |

4.

отбелязва, че човекът не може да живее в изключително неорганична среда и заключава, че промените в биоразнообразието или неговото намаляване ще имат драматични последици за човечеството;

| 5. | вече наблюдава отрицателните социално-икономически последици от загубата на биоразнообразие и от намаляването на екосистемните услуги; |
| --- | --- |

5.

вече наблюдава отрицателните социално-икономически последици от загубата на биоразнообразие и от намаляването на екосистемните услуги;

| 6. | констатира, че определяните като главни причини за намаляването на биоразнообразието са промяната на земеползването с урбанистични цели, разпокъсването на природните зони и развитието на популации на чуждоземни растителни и животински видове, интензифицирането на селското стопанство, изменението на климата и различните видове замърсяване; |
| --- | --- |

6.

констатира, че определяните като главни причини за намаляването на биоразнообразието са промяната на земеползването с урбанистични цели, разпокъсването на природните зони и развитието на популации на чуждоземни растителни и животински видове, интензифицирането на селското стопанство, изменението на климата и различните видове замърсяване;

| 7. | констатира, че за да бъде съхранено в световен мащаб, биологичното разнообразие трябва да бъде управлявано и опазвано преди всичко на регионално и местно равнище и във връзка с това признава значението на обединяването на всички участници на местно равнище, свързани с опазването на биоразнообразието, а именно: предприятия, сдружения, собственици и управители на земи в селски райони, учени, личностите, които вземат политическите решения, местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

7.

констатира, че за да бъде съхранено в световен мащаб, биологичното разнообразие трябва да бъде управлявано и опазвано преди всичко на регионално и местно равнище и във връзка с това признава значението на обединяването на всички участници на местно равнище, свързани с опазването на биоразнообразието, а именно: предприятия, сдружения, собственици и управители на земи в селски райони, учени, личностите, които вземат политическите решения, местните и регионалните власти;

Общи бележки и ролята на местните и регионалните власти

| 8. | смята, че за човечеството последиците от загубата на биоразнообразие могат да бъдат изключително тежки, също като тези, дължащи се на изменението на климата; |
| --- | --- |

8.

смята, че за човечеството последиците от загубата на биоразнообразие могат да бъдат изключително тежки, също като тези, дължащи се на изменението на климата;

| 9. | категорично констатира неуспеха на политиките за спиране на намаляването на биоразнообразието в Европа след 2010 г., дължащ се на голямата разлика между заявените амбиции и осъществените действия, както и използваните средства; |
| --- | --- |

9.

категорично констатира неуспеха на политиките за спиране на намаляването на биоразнообразието в Европа след 2010 г., дължащ се на голямата разлика между заявените амбиции и осъществените действия, както и използваните средства;

| 10. | въпреки това отбелязва успеха на няколко конкретни действия, като плановете за опазване на някои растителни и животински видове (египетски лешояд, видра, черна гъска (Branta bernicla) и др.) и местообитанията (напр. алувиалните гори по Рейн, Темза), плановете за управление, приложени в няколко означени зони; |
| --- | --- |

10.

въпреки това отбелязва успеха на няколко конкретни действия, като плановете за опазване на някои растителни и животински видове (египетски лешояд, видра, черна гъска (Branta bernicla) и др.) и местообитанията (напр. алувиалните гори по Рейн, Темза), плановете за управление, приложени в няколко означени зони;

| 11. | смята, че съществува спешна необходимост да се даде нов импулс на стратегиите и програмите, например в рамките на прилагането на Европейската конвенция за ландшафта във всички държави-членки, които целят или допринасят за устойчивото опазване на биоразнообразието и на екосистемните услуги, за да може чрез въведените мерки да се постигнат практически резултати; |
| --- | --- |

11.

смята, че съществува спешна необходимост да се даде нов импулс на стратегиите и програмите, например в рамките на прилагането на Европейската конвенция за ландшафта във всички държави-членки, които целят или допринасят за устойчивото опазване на биоразнообразието и на екосистемните услуги, за да може чрез въведените мерки да се постигнат практически резултати;

| 12. | смята, че за тази цел е необходимо местните и регионалните власти да се приобщят в максимална степен както в процеса на изготвянето, така и в осъществяването на програмите и по този начин да им бъдат предоставени правни и финансови средства в съответствие с техните правомощия в рамките на устойчивото развитие; |
| --- | --- |

12.

смята, че за тази цел е необходимо местните и регионалните власти да се приобщят в максимална степен както в процеса на изготвянето, така и в осъществяването на програмите и по този начин да им бъдат предоставени правни и финансови средства в съответствие с техните правомощия в рамките на устойчивото развитие;

| 13. | отбелязва, че поведението на различните общества по отношение на природните ресурси и среда (използване или експлоатация на ресурсите, земеползване, използване на зоните и т.н.) се определя преди всичко от мястото, което заема природата в културните традиции, приканва ЕС да работи за изграждането на нова културна визия за биологичното разнообразие, която посредством глобален подход да съчетава в максимална степен етичния аспект, свързан с истинската стойност на природата като наследство на човечеството, и по-утилитарен подход, какъвто позволяват екосистемните услуги; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че поведението на различните общества по отношение на природните ресурси и среда (използване или експлоатация на ресурсите, земеползване, използване на зоните и т.н.) се определя преди всичко от мястото, което заема природата в културните традиции, приканва ЕС да работи за изграждането на нова културна визия за биологичното разнообразие, която посредством глобален подход да съчетава в максимална степен етичния аспект, свързан с истинската стойност на природата като наследство на човечеството, и по-утилитарен подход, какъвто позволяват екосистемните услуги;

| 14. | отбелязва, че опазването на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги (предпазване на почвите от ерозия, пречистване на водите и т.н.) налага проактивна стратегия, която трябва да намери отражение в един системен подход (т.е. във вътрешната логика на едно цяло от различни елементи, свързани помежду си в динамично взаимодействие) и да бъде подкрепяна дългосрочно, т.е. далеч след 2010 г. В тази стратегия трябва пълноценно да бъдат включени местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

14.

отбелязва, че опазването на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги (предпазване на почвите от ерозия, пречистване на водите и т.н.) налага проактивна стратегия, която трябва да намери отражение в един системен подход (т.е. във вътрешната логика на едно цяло от различни елементи, свързани помежду си в динамично взаимодействие) и да бъде подкрепяна дългосрочно, т.е. далеч след 2010 г. В тази стратегия трябва пълноценно да бъдат включени местните и регионалните власти;

| 15. | желае и дълго след 2010 г. опазването на биологичното разнообразие да бъде обединяващ елемент на управлението и устройството на територии, включващи както земеделски, така и градски зони; |
| --- | --- |

15.

желае и дълго след 2010 г. опазването на биологичното разнообразие да бъде обединяващ елемент на управлението и устройството на територии, включващи както земеделски, така и градски зони;

| 16. | желае и дълго след 2010 г. опазването на биологичното разнообразие да бъде ключов елемент на европейските политики, стратегии и програми. Като хоризонтална тема, интегрирана във всички останали теми, то трябва да стане водещата нишка, която осигурява необходимата конкретна съгласуваност между различните политики за устройство и използване на територията и която изисква тясно сътрудничество между различните дирекции на Комисията и силна мобилизация на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

16.

желае и дълго след 2010 г. опазването на биологичното разнообразие да бъде ключов елемент на европейските политики, стратегии и програми. Като хоризонтална тема, интегрирана във всички останали теми, то трябва да стане водещата нишка, която осигурява необходимата конкретна съгласуваност между различните политики за устройство и използване на територията и която изисква тясно сътрудничество между различните дирекции на Комисията и силна мобилизация на местните и регионалните власти;

| 17. | приветства стриктността на метода, разработен от държавите-членки и Комисията, който даде възможност да се изготви средносрочен преглед, обобщаващ състоянието на биоразнообразието и изпълнението на програмите за действие. Този метод се основава върху самооценки на изпълнението на проекти от страна на държавите-членки, които Комисията обобщава в единен цялостен преглед; |
| --- | --- |

17.

приветства стриктността на метода, разработен от държавите-членки и Комисията, който даде възможност да се изготви средносрочен преглед, обобщаващ състоянието на биоразнообразието и изпълнението на програмите за действие. Този метод се основава върху самооценки на изпълнението на проекти от страна на държавите-членки, които Комисията обобщава в единен цялостен преглед;

| 18. | приветства приетата единодушно на 3.2.2009 г. Резолюция на Европейския парламент (2008/2210(INI), в която се признава необходимостта от европейска мрежа на природни зони, наречени зони на девствена природа или на дива природа, т.е. почти незасегнати от човешка дейност; приветства провеждането от чешкото председателство на Съвета на конференция на тема „Дива природа и големи естествени местообитания в Европа“ на 27 и 28 май 2009 г.; |
| --- | --- |

18.

приветства приетата единодушно на 3.2.2009 г. Резолюция на Европейския парламент (2008/2210(INI), в която се признава необходимостта от европейска мрежа на природни зони, наречени зони на девствена природа или на дива природа, т.е. почти незасегнати от човешка дейност; приветства провеждането от чешкото председателство на Съвета на конференция на тема „Дива природа и големи естествени местообитания в Европа“ на 27 и 28 май 2009 г.;

| 19. | отбелязва, че в съответствие с принципа на субсидиарност устойчивото опазване на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги изисква както мерки на местно равнище, така и цялостен подход, тъй като функционирането на екосистемите надхвърля административните граници и от него в особена степен зависят предоставените на населението услуги; |
| --- | --- |

19.

отбелязва, че в съответствие с принципа на субсидиарност устойчивото опазване на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги изисква както мерки на местно равнище, така и цялостен подход, тъй като функционирането на екосистемите надхвърля административните граници и от него в особена степен зависят предоставените на населението услуги;

| 20. | приканва държавите-членки стриктно да прилагат разпоредбите на СЕО (Стратегическа екологична оценка, Директива 2001/42/ЕО) и на ОВОС (Оценка на въздействието върху околната среда, Директива 85/337/ЕИО), както и процедурата Натура 2000, за да се сведе до минимум натискът върху природната среда и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

20.

приканва държавите-членки стриктно да прилагат разпоредбите на СЕО (Стратегическа екологична оценка, Директива 2001/42/ЕО) и на ОВОС (Оценка на въздействието върху околната среда, Директива 85/337/ЕИО), както и процедурата Натура 2000, за да се сведе до минимум натискът върху природната среда и биологичното разнообразие;

| 21. | смята, че за да се постигне целта за спиране на намаляването на биоразнообразието, е необходима амбициозна стратегия за съхраняване на биологичното разнообразие. Ето защо тя трябва да съдържа икономическа и финансова части и да осигурява стимули за местните и регионалните власти, както и за собствениците. Стратегиите трябва да бъдат замислени и осъществени на различни равнища на функциониране на природните системи, за да се гарантира необходимата им последователност и ангажираността на всички участници; |
| --- | --- |

21.

смята, че за да се постигне целта за спиране на намаляването на биоразнообразието, е необходима амбициозна стратегия за съхраняване на биологичното разнообразие. Ето защо тя трябва да съдържа икономическа и финансова части и да осигурява стимули за местните и регионалните власти, както и за собствениците. Стратегиите трябва да бъдат замислени и осъществени на различни равнища на функциониране на природните системи, за да се гарантира необходимата им последователност и ангажираността на всички участници;

| 22. | приканва Европейския съюз, държавите-членки и местните и регионалните власти да създадат строга система за обвързване на субсидиите и финансовите помощи със спазването на екологични изисквания въз основа на ясни показатели като тези, които са в процес на усъвършенстване в рамките на SEBI-2010 и които включват биологичното разнообразие и неговите взаимодействия; |
| --- | --- |

22.

приканва Европейския съюз, държавите-членки и местните и регионалните власти да създадат строга система за обвързване на субсидиите и финансовите помощи със спазването на екологични изисквания въз основа на ясни показатели като тези, които са в процес на усъвършенстване в рамките на SEBI-2010 и които включват биологичното разнообразие и неговите взаимодействия;

| 23. | приканва Комисията да насърчава от своя страна както преразглеждането на данъчното облагане на държавите-членки, така и адаптирането на националното финансиране за подкрепа на бизнеса и местните власти с цел по-добра подкрепа на биоразнообразието. На практика е желателно: |
| --- | --- |

23.

приканва Комисията да насърчава от своя страна както преразглеждането на данъчното облагане на държавите-членки, така и адаптирането на националното финансиране за подкрепа на бизнеса и местните власти с цел по-добра подкрепа на биоразнообразието. На практика е желателно:

| 23.1 | от една страна, да се намалят и дори да се премахнат таксите и данъците, както и субсидиите, които водят до неблагоприятни за биоразнообразието поведения, за да се постигне вътрешна съгласуваност на националните закони и кодекси за опазване на биоразнообразието; |
| --- | --- |

23.1

от една страна, да се намалят и дори да се премахнат таксите и данъците, както и субсидиите, които водят до неблагоприятни за биоразнообразието поведения, за да се постигне вътрешна съгласуваност на националните закони и кодекси за опазване на биоразнообразието;

| 23.2 | от друга страна, да се засилят субсидиите и да се разшири приложното поле на освобождаванията от данъци, които водят до поведения, стимулиращи биоразнообразието; |
| --- | --- |

23.2

от друга страна, да се засилят субсидиите и да се разшири приложното поле на освобождаванията от данъци, които водят до поведения, стимулиращи биоразнообразието;

| 24. | приканва Комисията, в допълнение към критериите за здраве и благосъстояние на населението, да включи изискванията за опазване на биологичното разнообразие и свързаните с него екосистемни услуги в провеждащия се на европейско равнище дебат за преразглеждане на използваните за изчисляване на БВП критерии (той отчита единствено финансовите потоци, а не количеството на натрупания капитал); например разходите за дейности, свързани или не с инцидентни замърсявания, би следвало да се приспадат, а не да се добавят, каквато е понастоящем практиката; |
| --- | --- |

24.

приканва Комисията, в допълнение към критериите за здраве и благосъстояние на населението, да включи изискванията за опазване на биологичното разнообразие и свързаните с него екосистемни услуги в провеждащия се на европейско равнище дебат за преразглеждане на използваните за изчисляване на БВП критерии (той отчита единствено финансовите потоци, а не количеството на натрупания капитал); например разходите за дейности, свързани или не с инцидентни замърсявания, би следвало да се приспадат, а не да се добавят, каквато е понастоящем практиката;

| 25. | настоятелно призовава за продължаване и след 2010 г. на започнатите действия за спиране на намаляването на биоразнообразието; |
| --- | --- |

25.

настоятелно призовава за продължаване и след 2010 г. на започнатите действия за спиране на намаляването на биоразнообразието;

| 26. | смята, че отговорът на настоящата икономическа криза, който предполага действени мерки за преструктуриране, изисква пълното интегриране на параметрите на биоразнообразието. Значението на този екологичен въпрос трябва да се отчита по-добре на всички равнища на териториалната организация и във всички икономически дейности; |
| --- | --- |

26.

смята, че отговорът на настоящата икономическа криза, който предполага действени мерки за преструктуриране, изисква пълното интегриране на параметрите на биоразнообразието. Значението на този екологичен въпрос трябва да се отчита по-добре на всички равнища на териториалната организация и във всички икономически дейности;

Биоразнообразието в Европейския съюз

| 27. | подчертава изключителната необходимост от енергични и съгласувани действия на европейско равнище, които да обхващат всички местни и регионални равнища, особено действията на регионите с цел да се доближат още повече до гражданите; |
| --- | --- |

27.

подчертава изключителната необходимост от енергични и съгласувани действия на европейско равнище, които да обхващат всички местни и регионални равнища, особено действията на регионите с цел да се доближат още повече до гражданите;

| 28. | подчертава оригиналния и силен подход на Натура 2000, който включва тясното сътрудничество на учени и политици и чиято цел е устойчивото използване на природните ресурси. Той приветства и определените по програмата зони, които обхващат около 20 % от европейската територия; |
| --- | --- |

28.

подчертава оригиналния и силен подход на Натура 2000, който включва тясното сътрудничество на учени и политици и чиято цел е устойчивото използване на природните ресурси. Той приветства и определените по програмата зони, които обхващат около 20 % от европейската територия;

| 29. | смята въпреки това, че мрежата на обектите СЗЗ (специална защитена зона, Директива за местообитанията 92/43/ЕИО) и СЗС (специална зона за съхранение, Директива за дивите птици 79/409/ЕИО) трябва да бъде консолидирана в повечето държави: ненадеждното качество на научните данни, служещи за база за сравнение, затруднява оценката на съответствието на площите по Натура 2000 с критериите, определени в директивите за местообитанията и птиците. Той приканва освен това държавите-членки да поемат отговорността си както по отношение на своите морски зони, така и на запасите си от подпочвените води; |
| --- | --- |

29.

смята въпреки това, че мрежата на обектите СЗЗ (специална защитена зона, Директива за местообитанията 92/43/ЕИО) и СЗС (специална зона за съхранение, Директива за дивите птици 79/409/ЕИО) трябва да бъде консолидирана в повечето държави: ненадеждното качество на научните данни, служещи за база за сравнение, затруднява оценката на съответствието на площите по Натура 2000 с критериите, определени в директивите за местообитанията и птиците. Той приканва освен това държавите-членки да поемат отговорността си както по отношение на своите морски зони, така и на запасите си от подпочвените води;

| 30. | подчертава особеното значение на естуарните екосистеми, които са основни местообитания за биологичното разнообразие на екосистемите както в морска, така и в сладководна среда и призовава да им се отделя по-голямо внимание посредством задължително интегрирано планиране на управлението най-малкото в зоните по НАТУРА 2000; |
| --- | --- |

30.

подчертава особеното значение на естуарните екосистеми, които са основни местообитания за биологичното разнообразие на екосистемите както в морска, така и в сладководна среда и призовава да им се отделя по-голямо внимание посредством задължително интегрирано планиране на управлението най-малкото в зоните по НАТУРА 2000;

| 31. | набляга върху необходимостта да се отделя възможно най-голямо внимание на качеството на почвите и на тяхното биоразнообразие. На практика почвите са единственото екологично звено на планетата, през което преминава целият поток от вещества и енергия, характерни за динамиката на екосистемите, включително за тази на видовете. Следва значително да се засили аспектът, свързан с биологичното разнообразие на директива на ЕС за почвите, която е в процес на изготвяне; |
| --- | --- |

31.

набляга върху необходимостта да се отделя възможно най-голямо внимание на качеството на почвите и на тяхното биоразнообразие. На практика почвите са единственото екологично звено на планетата, през което преминава целият поток от вещества и енергия, характерни за динамиката на екосистемите, включително за тази на видовете. Следва значително да се засили аспектът, свързан с биологичното разнообразие на директива на ЕС за почвите, която е в процес на изготвяне;

| 32. | приканва да бъде отделено специално внимание на запазването на нивото и качеството на подпочвените водни пластове, които са особено важни както за качеството и биоразнообразието на почвите (особено за земеделието), така и за снабдяването на населението с питейна вода; |
| --- | --- |

32.

приканва да бъде отделено специално внимание на запазването на нивото и качеството на подпочвените водни пластове, които са особено важни както за качеството и биоразнообразието на почвите (особено за земеделието), така и за снабдяването на населението с питейна вода;

| 33. | желае засилване на оперативните отношения между експертите, били те от научни институции или от сдружения на природозащитници, и политиците, вземащи решения. За да бъдат ефикасни за постигане на целта за устойчиво опазване на биологичното разнообразие, решенията и изпълнението на програмите зависят както от компетентността на научните експерти, така и от тази на административните и политическите ръководители на териториално равнище; |
| --- | --- |

33.

желае засилване на оперативните отношения между експертите, били те от научни институции или от сдружения на природозащитници, и политиците, вземащи решения. За да бъдат ефикасни за постигане на целта за устойчиво опазване на биологичното разнообразие, решенията и изпълнението на програмите зависят както от компетентността на научните експерти, така и от тази на административните и политическите ръководители на териториално равнище;

| 34. | смята, че обектите по Натура 2000 могат да допринесат в максимална степен за устойчивото опазване на биологичното разнообразие, само ако се прилага адаптирано управление на природното наследство с участието на местните и регионалните власти и на частните собственици на земи и ресурси. Констатацията, че вероятно половината от видовете и повече от три четвърти от местообитанията от европейски интерес са в неблагоприятно състояние на запазване, показва, че е необходимо спешно да се организира ad hoc управлението на тези обекти; |
| --- | --- |

34.

смята, че обектите по Натура 2000 могат да допринесат в максимална степен за устойчивото опазване на биологичното разнообразие, само ако се прилага адаптирано управление на природното наследство с участието на местните и регионалните власти и на частните собственици на земи и ресурси. Констатацията, че вероятно половината от видовете и повече от три четвърти от местообитанията от европейски интерес са в неблагоприятно състояние на запазване, показва, че е необходимо спешно да се организира ad hoc управлението на тези обекти;

| 35. | смята, че мрежата Натура 2000 и всички зони с дива природа трябва да бъдат напълно интегрирани в стратегиите за пространствено опазване на биоразнообразието, които се изпълняват от държавите-членки и местните и регионални власти; |
| --- | --- |

35.

смята, че мрежата Натура 2000 и всички зони с дива природа трябва да бъдат напълно интегрирани в стратегиите за пространствено опазване на биоразнообразието, които се изпълняват от държавите-членки и местните и регионални власти;

| 36. | приканва да се създаде спешно екологична структурна „рамка“ — истинска природна инфраструктура, която да осигурява функционалните връзки главно между обектите по Натура 2000 и зоните с дива природа, но също и в градските и селскостопанските крайградски райони, като се включат различните местни и регионални власти, между които и регионите. Тази екологична структура следва да се има предвид при съществуващите и бъдещите линейни обекти (автомобилни магистрали, жп линии и т.н.) с цел да не се разпокъсват зоните и би трябвало да бъде включена в новата обща селскостопанска политика; |
| --- | --- |

36.

приканва да се създаде спешно екологична структурна „рамка“ — истинска природна инфраструктура, която да осигурява функционалните връзки главно между обектите по Натура 2000 и зоните с дива природа, но също и в градските и селскостопанските крайградски райони, като се включат различните местни и регионални власти, между които и регионите. Тази екологична структура следва да се има предвид при съществуващите и бъдещите линейни обекти (автомобилни магистрали, жп линии и т.н.) с цел да не се разпокъсват зоните и би трябвало да бъде включена в новата обща селскостопанска политика;

| 37. | констатира, че поради функционалните характеристики на биологичното разнообразие то е подложено на изключителен натиск от околните зони и смята, че управлението и експлоатацията в периферните зони на обектите по Натура 2000 следва да се осъществяват така, че да допринасят по устойчив начин за опазването на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги; |
| --- | --- |

37.

констатира, че поради функционалните характеристики на биологичното разнообразие то е подложено на изключителен натиск от околните зони и смята, че управлението и експлоатацията в периферните зони на обектите по Натура 2000 следва да се осъществяват така, че да допринасят по устойчив начин за опазването на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги;

| 38. | подчертава необходимостта да се преразгледат задълбочено и да се засилят политиките в областта на рибарството (ОПР) и земеделието (ОСП), както и да се създаде политика в областта на горите, в която изцяло да се включат изискванията на биологичното разнообразие и принципите на обвързване на помощите със спазването на екологични условия; |
| --- | --- |

38.

подчертава необходимостта да се преразгледат задълбочено и да се засилят политиките в областта на рибарството (ОПР) и земеделието (ОСП), както и да се създаде политика в областта на горите, в която изцяло да се включат изискванията на биологичното разнообразие и принципите на обвързване на помощите със спазването на екологични условия;

| 39. | призовава в Приложение I към Директива 2008/1/ЕО, която разглежда комплексното предотвратяване и намаляването на замърсяването, да се добавят практиките в областта на аквакултурите в морска и сладководна среда, особено когато тези практики са интензивни; |
| --- | --- |

39.

призовава в Приложение I към Директива 2008/1/ЕО, която разглежда комплексното предотвратяване и намаляването на замърсяването, да се добавят практиките в областта на аквакултурите в морска и сладководна среда, особено когато тези практики са интензивни;

| 40. | предлага да се преразгледат критериите за определяне на обозначенията за географски произход: съответните практики за обработка на земята трябва да включват изискванията на биологичното разнообразие и динамиката на взаимодействията му; |
| --- | --- |

40.

предлага да се преразгледат критериите за определяне на обозначенията за географски произход: съответните практики за обработка на земята трябва да включват изискванията на биологичното разнообразие и динамиката на взаимодействията му;

| 41. | приветства решението на Съвета на ЕС (от 2 март 2009 г.) относно прилагането на принципа на предпазливост по отношение на генетично модифицираните организми (Хартата от Флоренция, подписана на 4 февруари 2005 г.), която КР желае да бъде прилагана възможно най-строго и при най-голяма прозрачност в съответствие с Конвенцията от Орхус (подписана на 25 юни 1998 г.); |
| --- | --- |

41.

приветства решението на Съвета на ЕС (от 2 март 2009 г.) относно прилагането на принципа на предпазливост по отношение на генетично модифицираните организми (Хартата от Флоренция, подписана на 4 февруари 2005 г.), която КР желае да бъде прилагана възможно най-строго и при най-голяма прозрачност в съответствие с Конвенцията от Орхус (подписана на 25 юни 1998 г.);

| 42. | изразява безпокойство във връзка с вероятните последици от отглеждането на енергийните култури, като агрогоривата, които изискват големи площи, а това ще засили особено стремежа за промяна на предназначението на земята за угар и на зоните с дива природа, например с премахването на задължението за замразяване на земите от есента на 2008 г., и спомага за обезлесяването на страните от Юга. КР предлага на Комисията да направи оценка на последиците от агрогоривата за биоразнообразието, средата и екосистемите; |
| --- | --- |

42.

изразява безпокойство във връзка с вероятните последици от отглеждането на енергийните култури, като агрогоривата, които изискват големи площи, а това ще засили особено стремежа за промяна на предназначението на земята за угар и на зоните с дива природа, например с премахването на задължението за замразяване на земите от есента на 2008 г., и спомага за обезлесяването на страните от Юга. КР предлага на Комисията да направи оценка на последиците от агрогоривата за биоразнообразието, средата и екосистемите;

| 43. | отбелязва, че видовете, екосистемите и свързаните с тях потоци от съответни вещества пресичат административните граници и по-специално националните, и констатира фактическото съществуване на обекти по Натура 2000, които са разделени поради преминаването през тях на национална граница. Поради това предлага на европейско равнище да се създадат трансгранични пространствени статути или етикети (Натура 2000, природен резерват или трансграничен регионален парк), за да се гарантира съгласуваното полагане на грижи за биологичното разнообразие и за съответните екосистеми; |
| --- | --- |

43.

отбелязва, че видовете, екосистемите и свързаните с тях потоци от съответни вещества пресичат административните граници и по-специално националните, и констатира фактическото съществуване на обекти по Натура 2000, които са разделени поради преминаването през тях на национална граница. Поради това предлага на европейско равнище да се създадат трансгранични пространствени статути или етикети (Натура 2000, природен резерват или трансграничен регионален парк), за да се гарантира съгласуваното полагане на грижи за биологичното разнообразие и за съответните екосистеми;

| 44. | смята, че успехът на една стратегия за опазване на биологичното разнообразие може да се гарантира единствено с общата подкрепа на населението — от обикновените граждани до икономическите ръководители и лицата, които отговарят за управлението на териториите. Това изисква висококачествена програма за информиране и обучение, по-специално като се прилагат най-модерните техники за комуникация (интернет), но също и чрез учебните програми. Местните и регионалните власти и по-конкретно регионите, които са най-близо до населението, трябва да бъдат насърчавани и подпомагани в това отношение; |
| --- | --- |

44.

смята, че успехът на една стратегия за опазване на биологичното разнообразие може да се гарантира единствено с общата подкрепа на населението — от обикновените граждани до икономическите ръководители и лицата, които отговарят за управлението на териториите. Това изисква висококачествена програма за информиране и обучение, по-специално като се прилагат най-модерните техники за комуникация (интернет), но също и чрез учебните програми. Местните и регионалните власти и по-конкретно регионите, които са най-близо до населението, трябва да бъдат насърчавани и подпомагани в това отношение;

| 45. | предлага да се отдаде признание на примерите за дейности, които подкрепят биологичното разнообразие и неговите динамични взаимодействия, като се популяризират сред обществеността; |
| --- | --- |

45.

предлага да се отдаде признание на примерите за дейности, които подкрепят биологичното разнообразие и неговите динамични взаимодействия, като се популяризират сред обществеността;

Инвазивните видове в частност

| 46. | приветства факта, че Комисията отделя голямо внимание на проблема с чуждоземните инвазивни видове, които представляват голяма опасност за местното биологично разнообразие; |
| --- | --- |

46.

приветства факта, че Комисията отделя голямо внимание на проблема с чуждоземните инвазивни видове, които представляват голяма опасност за местното биологично разнообразие;

| 47. | отправя още веднъж препоръката си, свързана със спешната необходимост да се реши проблемът с инвазивните видове чрез изготвянето на проактивна и ясна стратегия с участието на местните и регионалните власти. Смята, че за целта е необходимо изготвянето на специална директива; |
| --- | --- |

47.

отправя още веднъж препоръката си, свързана със спешната необходимост да се реши проблемът с инвазивните видове чрез изготвянето на проактивна и ясна стратегия с участието на местните и регионалните власти. Смята, че за целта е необходимо изготвянето на специална директива;

| 48. | смята, че стратегията за борба с инвазивните видове може да бъде ефикасна единствено на европейско равнище. Това означава съгласувано и активно участие на всяка от държавите-членки, по-специално по отношение на нормативните разпоредби, и на местните и регионалните власти, особено по отношение на мерките за борба с тези видове. Всъщност смята, че мерките за наблюдение, предотвратяване и премахване на инвазивните видове ще бъдат най-ефективни на регионално равнище; |
| --- | --- |

48.

смята, че стратегията за борба с инвазивните видове може да бъде ефикасна единствено на европейско равнище. Това означава съгласувано и активно участие на всяка от държавите-членки, по-специално по отношение на нормативните разпоредби, и на местните и регионалните власти, особено по отношение на мерките за борба с тези видове. Всъщност смята, че мерките за наблюдение, предотвратяване и премахване на инвазивните видове ще бъдат най-ефективни на регионално равнище;

| 49. | констатира липсата на адаптирани нормативни разпоредби, въпреки наличието на конкретни текстове в други области на европейско равнище, което е подходящото равнище за контрол върху въвеждането на чуждоземни растителни и животински видове; |
| --- | --- |

49.

констатира липсата на адаптирани нормативни разпоредби, въпреки наличието на конкретни текстове в други области на европейско равнище, което е подходящото равнище за контрол върху въвеждането на чуждоземни растителни и животински видове;

| 50. | изразява съжаление във връзка с разнородността на националните разпоредби и мерки, което силно ограничава ефективността на стратегиите за борба с чуждоземните инвазивни видове и приканва държавите-членки да приемат законодателни мерки за осигуряване на цялостна съгласуваност; |
| --- | --- |

50.

изразява съжаление във връзка с разнородността на националните разпоредби и мерки, което силно ограничава ефективността на стратегиите за борба с чуждоземните инвазивни видове и приканва държавите-членки да приемат законодателни мерки за осигуряване на цялостна съгласуваност;

| 51. | смята, че спешно трябва да се въведат мерки за строг контрол на вноса, поне на доброволния внос на неместни видове на европейска територия, но насочва вниманието към съображенията, които определят или са в основата на съответните решения и препоръчва да се проявява възможно най-голяма етична бдителност; |
| --- | --- |

51.

смята, че спешно трябва да се въведат мерки за строг контрол на вноса, поне на доброволния внос на неместни видове на европейска територия, но насочва вниманието към съображенията, които определят или са в основата на съответните решения и препоръчва да се проявява възможно най-голяма етична бдителност;

ЕС и биоразнообразието в световен план

| 52. | признава особената отговорност на Европейския съюз спрямо световното биологично разнообразие, както с оглед на неговата история, така и поради търговските му отношения, а оттук и неговия дълг да служи за пример в това отношение; |
| --- | --- |

52.

признава особената отговорност на Европейския съюз спрямо световното биологично разнообразие, както с оглед на неговата история, така и поради търговските му отношения, а оттук и неговия дълг да служи за пример в това отношение;

| 53. | обръща специално внимание върху сериозните рискове, свързани с разпространението на естествени или генетично модифицирани, потенциално инвазивни видове при отварянето на пазарите; поради това настойчиво призовава за включването на изискванията за опазване на биоразнообразието във всички международни търговски споразумения; |
| --- | --- |

53.

обръща специално внимание върху сериозните рискове, свързани с разпространението на естествени или генетично модифицирани, потенциално инвазивни видове при отварянето на пазарите; поради това настойчиво призовава за включването на изискванията за опазване на биоразнообразието във всички международни търговски споразумения;

| 54. | приканва държавите-членки да поемат пълната си отговорност спрямо своите сухоземни и морски природни зони отвъд европейските граници, по-специално онези от тях, разположени в райони, които са особено богати на живи видове и имат оригинални екосистеми, независимо колко са отдалечени; |
| --- | --- |

54.

приканва държавите-членки да поемат пълната си отговорност спрямо своите сухоземни и морски природни зони отвъд европейските граници, по-специално онези от тях, разположени в райони, които са особено богати на живи видове и имат оригинални екосистеми, независимо колко са отдалечени;

| 55. | приканва да се подкрепят международни сътрудничества между регионите, насочени към поощряване по-специално на икономическите и педагогическите дейности, които са от полза за устойчивото опазване на биоразнообразието на равнище, на което регионите едновременно ще насърчават и подкрепят тяхното осъществяване; |
| --- | --- |

55.

приканва да се подкрепят международни сътрудничества между регионите, насочени към поощряване по-специално на икономическите и педагогическите дейности, които са от полза за устойчивото опазване на биоразнообразието на равнище, на което регионите едновременно ще насърчават и подкрепят тяхното осъществяване;

| 56. | настоява върху важността на това да се създаде международна експертна група по биоразнообразие, опирайки се в значителна степен на съществуващите инстанции като Европейския тематичен център за опазване на природата, Международния съюз за защита на природата и природните ресурси (IUCN) или IPBES (в процес на създаване). |
| --- | --- |

56.

настоява върху важността на това да се създаде международна експертна група по биоразнообразие, опирайки се в значителна степен на съществуващите инстанции като Европейския тематичен център за опазване на природата, Международния съюз за защита на природата и природните ресурси (IUCN) или IPBES (в процес на създаване).

Биоразнообразието и изменението на климата

| 57. | отбелязва определящото влияние на климатичните условия върху видовете и екосистемите и следователно върху биоразнообразието, което, например при екологично нестабилни системи, изисква да се прилага по-скоро подход, основан на система, а не подход, основан на видовете. Инвестирането в природна среда би могло да доведе до развитието на нови екосистеми; |
| --- | --- |

57.

отбелязва определящото влияние на климатичните условия върху видовете и екосистемите и следователно върху биоразнообразието, което, например при екологично нестабилни системи, изисква да се прилага по-скоро подход, основан на система, а не подход, основан на видовете. Инвестирането в природна среда би могло да доведе до развитието на нови екосистеми;

| 58. | призовава да се действа по начин, който да гарантира, че мерките за борба с емисиите на парникови газове нямат вредно въздействие върху биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

58.

призовава да се действа по начин, който да гарантира, че мерките за борба с емисиите на парникови газове нямат вредно въздействие върху биологичното разнообразие;

| 59. | смята, че е необходимо центровете за производство, по-специално за производство на храни, да се доближат до потребителите, за да може, от една страна, да се намалят енергийните разходи, свързани с превоза на големи разстояния, а, от друга страна, да се увеличат възможностите на отделните страни за самостоятелно задоволяване на хранителните им потребности; |
| --- | --- |

59.

смята, че е необходимо центровете за производство, по-специално за производство на храни, да се доближат до потребителите, за да може, от една страна, да се намалят енергийните разходи, свързани с превоза на големи разстояния, а, от друга страна, да се увеличат възможностите на отделните страни за самостоятелно задоволяване на хранителните им потребности;

| 60. | отбелязва едновременно с това, че приносът на видовете в потоците от емисии на парникови газове в световен мащаб, по-конкретно на CO2, изисква целта за намаляване на емисиите на парникови газове да се вземе под внимание в програмите за опазване на биоразнообразието, например посредством опазване на видовете местообитания, които произвеждат O2 и поглъщат CO2, като горите и влажните зони (мочурища, торфени блата и др.); |
| --- | --- |

60.

отбелязва едновременно с това, че приносът на видовете в потоците от емисии на парникови газове в световен мащаб, по-конкретно на CO2, изисква целта за намаляване на емисиите на парникови газове да се вземе под внимание в програмите за опазване на биоразнообразието, например посредством опазване на видовете местообитания, които произвеждат O2 и поглъщат CO2, като горите и влажните зони (мочурища, торфени блата и др.);

| 61. | отбелязва подновения интерес към гората, която отново се разглежда като източник на възобновяема енергия, и подчертава необходимостта да се гарантира, че това няма да доведе до нови практики на управление (напр. отглеждане на монокултури с кратък цикъл на ротация), които могат да бъдат вредни за биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

61.

отбелязва подновения интерес към гората, която отново се разглежда като източник на възобновяема енергия, и подчертава необходимостта да се гарантира, че това няма да доведе до нови практики на управление (напр. отглеждане на монокултури с кратък цикъл на ротация), които могат да бъдат вредни за биологичното разнообразие;

| 62. | настоява инвестициите и дейностите, свързани понастоящем с производството на енергия от възобновяеми източници, които водят до промени в местообитанието или имат отрицателни последици за биоразнообразието (по-специално мини инсталациите и хидроелектрическите централи), да използват природните ресурси при спазване на определени основни условия, които гарантират опазването и поддържането на потенциалното биоразнообразие в речната среда. Ако зачитането на биоразнообразието е причина за спад на ефективността на дейността, това в никакъв случай не следва да води до получаване на публични помощи за компенсация, тъй като става въпрос за спазване на задължение. Следва също така на всяка цена да се защити екологичният коридор, който образуват течението на реката и флувиалната долина, за да не се изолират популациите; |
| --- | --- |

62.

настоява инвестициите и дейностите, свързани понастоящем с производството на енергия от възобновяеми източници, които водят до промени в местообитанието или имат отрицателни последици за биоразнообразието (по-специално мини инсталациите и хидроелектрическите централи), да използват природните ресурси при спазване на определени основни условия, които гарантират опазването и поддържането на потенциалното биоразнообразие в речната среда. Ако зачитането на биоразнообразието е причина за спад на ефективността на дейността, това в никакъв случай не следва да води до получаване на публични помощи за компенсация, тъй като става въпрос за спазване на задължение. Следва също така на всяка цена да се защити екологичният коридор, който образуват течението на реката и флувиалната долина, за да не се изолират популациите;

База на познанието

| 63. | подчертава необходимостта да се разполага с надеждна информация за биологичното разнообразие, здравното му състояние и функционалността на екосистемите, както и тези знания да са достъпни за възможно най-много хора; |
| --- | --- |

63.

подчертава необходимостта да се разполага с надеждна информация за биологичното разнообразие, здравното му състояние и функционалността на екосистемите, както и тези знания да са достъпни за възможно най-много хора;

| 64. | подчертава значението на изследванията в областта на природните науки и екологията. За тази цел следва да се изгради мрежа от цялостно защитени зони и/или зони на дива природа, за да се създаде обсерватория на промените в природата, по-специално под влияние на изменението на климата; |
| --- | --- |

64.

подчертава значението на изследванията в областта на природните науки и екологията. За тази цел следва да се изгради мрежа от цялостно защитени зони и/или зони на дива природа, за да се създаде обсерватория на промените в природата, по-специално под влияние на изменението на климата;

| 65. | предлага да се развият изследвания с цел по-доброто оценяване и по-добрия анализ на реалната стойност (както културна, така и икономическа) на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги, които то предоставя; тези изследвания следва да обединяват екипи от различни дисциплини, за да се възприеме системен подход с цел постигането на глобална визия, при която да се отчитат както природните, така и културните аспекти; |
| --- | --- |

65.

предлага да се развият изследвания с цел по-доброто оценяване и по-добрия анализ на реалната стойност (както културна, така и икономическа) на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги, които то предоставя; тези изследвания следва да обединяват екипи от различни дисциплини, за да се възприеме системен подход с цел постигането на глобална визия, при която да се отчитат както природните, така и културните аспекти;

| 66. | настоява върху необходимостта да се открият и добре да се определят на национално и регионално равнище основните причини за намаляването на биологичното разнообразие и произтичащия от това спад в екосистемните услуги с цел изготвянето и осъществяването на ефективни стратегии за опазване на биоразнообразието; |
| --- | --- |

66.

настоява върху необходимостта да се открият и добре да се определят на национално и регионално равнище основните причини за намаляването на биологичното разнообразие и произтичащия от това спад в екосистемните услуги с цел изготвянето и осъществяването на ефективни стратегии за опазване на биоразнообразието;

| 67. | подчертава, че е абсолютно необходимо да се изготви или усъвършенства набор от съответни показатели (например тези по проекта SEBI-2010), съгласувани на европейско равнище за оперативното наблюдение на развитието на биологичното разнообразие, на състоянието му и на функционалността на екосистемите; |
| --- | --- |

67.

подчертава, че е абсолютно необходимо да се изготви или усъвършенства набор от съответни показатели (например тези по проекта SEBI-2010), съгласувани на европейско равнище за оперативното наблюдение на развитието на биологичното разнообразие, на състоянието му и на функционалността на екосистемите;

| 68. | приканва държавите-членки да възстановят и реформират образованието и по-специално висшето образование в областта на природните науки, особено онези, свързани с работа на терен и с идентификацията на видовете и екосистемите; |
| --- | --- |

68.

приканва държавите-членки да възстановят и реформират образованието и по-специално висшето образование в областта на природните науки, особено онези, свързани с работа на терен и с идентификацията на видовете и екосистемите;

| 69. | приканва държавите-членки да включат в програмите на висшето техническо образование и професионалното обучение (устройство на територията, селско стопанство, изграждане на инфраструктури, икономика, градоустройство и др.) курс на обучение по въпросите на биоразнообразието; |
| --- | --- |

69.

приканва държавите-членки да включат в програмите на висшето техническо образование и професионалното обучение (устройство на територията, селско стопанство, изграждане на инфраструктури, икономика, градоустройство и др.) курс на обучение по въпросите на биоразнообразието;

Основни мерки за подкрепа

| 70. | подчертава, че е абсолютно необходимо на националните, местните и регионалните власти да се предоставят човешки, технически и финансови ресурси в подкрепа на устойчиви програми, т.е. и след 2010 г., за да се гарантира дългосрочното опазване на биоразнообразието; |
| --- | --- |

70.

подчертава, че е абсолютно необходимо на националните, местните и регионалните власти да се предоставят човешки, технически и финансови ресурси в подкрепа на устойчиви програми, т.е. и след 2010 г., за да се гарантира дългосрочното опазване на биоразнообразието;

| 71. | призовава за увеличаване на съответните бюджетни пакети и опростяване на процедурата за одобрение, без да се намаляват предимствата за биоразнообразието, по-специално LIFE+, както и за по-целесъобразно използване на средствата по ЕФРР, ЕЗФРСР, ЕФРС в подкрепа на опазването на биоразнообразието; |
| --- | --- |

71.

призовава за увеличаване на съответните бюджетни пакети и опростяване на процедурата за одобрение, без да се намаляват предимствата за биоразнообразието, по-специално LIFE+, както и за по-целесъобразно използване на средствата по ЕФРР, ЕЗФРСР, ЕФРС в подкрепа на опазването на биоразнообразието;

| 72. | призовава за стриктното прилагане на строго обвързване на отпускането на финансова подкрепа със спазването на екологични условия въз основа на критерии, включващи ясни и надеждни показатели като изготвените в рамките на проекта SEBI-2010; |
| --- | --- |

72.

призовава за стриктното прилагане на строго обвързване на отпускането на финансова подкрепа със спазването на екологични условия въз основа на критерии, включващи ясни и надеждни показатели като изготвените в рамките на проекта SEBI-2010;

| 73. | изрично настоява върху необходимостта административните и логистичните екипи да работят в тясно сътрудничество помежду си от самото начало на всеки проект, за да гарантират системен подход (т.е. във вътрешната логика на едно цяло от различни елементи, свързани помежду си в динамично взаимодействие), независимо дали тези екипи са от Комисията, държавите-членки или местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

73.

изрично настоява върху необходимостта административните и логистичните екипи да работят в тясно сътрудничество помежду си от самото начало на всеки проект, за да гарантират системен подход (т.е. във вътрешната логика на едно цяло от различни елементи, свързани помежду си в динамично взаимодействие), независимо дали тези екипи са от Комисията, държавите-членки или местните и регионалните власти;

| 74. | набляга върху необходимостта да се провеждат програми за научни изследвания, особено в областта на природните науки и екологията, за да се осигурят знанията, необходими за постигането на целта за спиране на намаляването на биологичното разнообразие и подчертава, че е важно програмите за придобиване на познания и умения и развитие на научна кариера (например с помощта на европейски стипендии) да бъдат насочени към теми, свързани с биоразнообразието, както в науките за живота, така и в социалните науки; |
| --- | --- |

74.

набляга върху необходимостта да се провеждат програми за научни изследвания, особено в областта на природните науки и екологията, за да се осигурят знанията, необходими за постигането на целта за спиране на намаляването на биологичното разнообразие и подчертава, че е важно програмите за придобиване на познания и умения и развитие на научна кариера (например с помощта на европейски стипендии) да бъдат насочени към теми, свързани с биоразнообразието, както в науките за живота, така и в социалните науки;

| 75. | подчертава значението на образователни кампании, особено за ученици, студенти и младите хора като цяло, които да осигурят ангажираност на обществеността към тези проблеми, т.е. кампании, които да обхващат всички социални категории, проблемите и въпроса за най-доброто управление на биоразнообразието. Такива кампании следва да се опират на непосредствената близост на местните и регионални власти до гражданите; |
| --- | --- |

75.

подчертава значението на образователни кампании, особено за ученици, студенти и младите хора като цяло, които да осигурят ангажираност на обществеността към тези проблеми, т.е. кампании, които да обхващат всички социални категории, проблемите и въпроса за най-доброто управление на биоразнообразието. Такива кампании следва да се опират на непосредствената близост на местните и регионални власти до гражданите;

Наблюдение

| 76. | припомня, че конкретните резултати от една политика за опазване на биоразнообразието следва да се разглеждат в дългосрочен план — дълго след 2010 г., а дори и след 2020 г.; поради това всяка оценка на резултатите, постигнати за двугодишен период, може да разглежда единствено ефективността на приложените мерки; |
| --- | --- |

76.

припомня, че конкретните резултати от една политика за опазване на биоразнообразието следва да се разглеждат в дългосрочен план — дълго след 2010 г., а дори и след 2020 г.; поради това всяка оценка на резултатите, постигнати за двугодишен период, може да разглежда единствено ефективността на приложените мерки;

| 77. | припомня настойчиво, че оценката на биологичното разнообразие не трябва да почива единствено върху броя на живите видове, а да включва в пълна степен техните взаимовръзки и комплексността на екосистемите и тяхната функционалност; |
| --- | --- |

77.

припомня настойчиво, че оценката на биологичното разнообразие не трябва да почива единствено върху броя на живите видове, а да включва в пълна степен техните взаимовръзки и комплексността на екосистемите и тяхната функционалност;

| 78. | призовава да се насърчават природозащитните организации да използват познанията си при проследяването и предупреждаването за промени в биоразнообразието и да докладват за това на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

78.

призовава да се насърчават природозащитните организации да използват познанията си при проследяването и предупреждаването за промени в биоразнообразието и да докладват за това на местните и регионалните власти;

| 79. | призовава за създаване на една значима „Обсерватория на биоразнообразието“ (която би могла да бъде част от един подсилен Европейски тематичен център за опазване на природата) като продължение на прилагания подход за настоящата средносрочна оценка. Желателно е тази обсерватория да се подкрепя от обсерватории на национално и регионално равнище и на други поднационални равнища. |
| --- | --- |

79.

призовава за създаване на една значима „Обсерватория на биоразнообразието“ (която би могла да бъде част от един подсилен Европейски тематичен център за опазване на природата) като продължение на прилагания подход за настоящата средносрочна оценка. Желателно е тази обсерватория да се подкрепя от обсерватории на национално и регионално равнище и на други поднационални равнища.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/54

---

Становище на Комитета на регионите относно „управление на биологични отпадъци в Европейския съюз“

(2009/C 211/07)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | предлага мерките и ограниченията, свързани с управлението на биологичните отпадъци, да се определят на равнище държави-членки. Компетентните власти — в много държави-членки това са местните и регионалните власти — трябва да могат да избират адаптирани към местните нужди, безопасни за околната среда и ефективни методи за управление на биологичните отпадъците; |
| --- | --- |

—

предлага мерките и ограниченията, свързани с управлението на биологичните отпадъци, да се определят на равнище държави-членки. Компетентните власти — в много държави-членки това са местните и регионалните власти — трябва да могат да избират адаптирани към местните нужди, безопасни за околната среда и ефективни методи за управление на биологичните отпадъците;

| — | подчертава, че общата цел е да се предотврати генерирането на отпадъци. Комитетът предлага да се предприемат усилия за повишаване на информираността, намаляване на количеството изхвърляна храна, за подкрепа на перспективното градоустройство, „интелигентното градинарство“ и компостирането от домакинствата, както и да се обмисли използването на обществените поръчки като важно средство в тази област; |
| --- | --- |

—

подчертава, че общата цел е да се предотврати генерирането на отпадъци. Комитетът предлага да се предприемат усилия за повишаване на информираността, намаляване на количеството изхвърляна храна, за подкрепа на перспективното градоустройство, „интелигентното градинарство“ и компостирането от домакинствата, както и да се обмисли използването на обществените поръчки като важно средство в тази област;

| — | счита, че националните мерки за ограничаване на количествата депонирани биологични отпадъци, които надхвърлят границите, определени от ЕС, заедно с подкрепа от страна на ЕС за инвестиции в инфраструктурата, ще ускорят прехода от депониране към други, по-устойчиви методи за управление на биологичните отпадъци; |
| --- | --- |

—

счита, че националните мерки за ограничаване на количествата депонирани биологични отпадъци, които надхвърлят границите, определени от ЕС, заедно с подкрепа от страна на ЕС за инвестиции в инфраструктурата, ще ускорят прехода от депониране към други, по-устойчиви методи за управление на биологичните отпадъци;

| — | призовава за разделно събиране на биологичните отпадъци, отчасти като средство за осигуряването на качество, като методите за събиране на биологичните отпадъци бъдат определяни от местните условия и бъдат въвеждани в държавите-членки като едно от многото средства за развитие в областта на управлението на биологични отпадъци; |
| --- | --- |

—

призовава за разделно събиране на биологичните отпадъци, отчасти като средство за осигуряването на качество, като методите за събиране на биологичните отпадъци бъдат определяни от местните условия и бъдат въвеждани в държавите-членки като едно от многото средства за развитие в областта на управлението на биологични отпадъци;

| — | счита, че формата на разделното събиране и неговата рамка, както и целите за оползотворяване на отпадъците трябва да се определят от ЕС, като всяка държава-членка има възможност да определя национални цели, изхождайки от своите дадености и потребности. Целите на равнище ЕС, които не се отнасят към областта на законодателството, следва да бъдат въведени постепенно, тъй като производството на торове предпоставя осигуряването на определено качество на третиране на биологичните отпадъци. С оглед на евентуални опасни за околната среда и човешкото здраве вещества, на равнище ЕС трябва да бъдат определени единни норми за качество на компоста и сходните му продукти, получавани от биологични отпадъци. |
| --- | --- |

—

счита, че формата на разделното събиране и неговата рамка, както и целите за оползотворяване на отпадъците трябва да се определят от ЕС, като всяка държава-членка има възможност да определя национални цели, изхождайки от своите дадености и потребности. Целите на равнище ЕС, които не се отнасят към областта на законодателството, следва да бъдат въведени постепенно, тъй като производството на торове предпоставя осигуряването на определено качество на третиране на биологичните отпадъци. С оглед на евентуални опасни за околната среда и човешкото здраве вещества, на равнище ЕС трябва да бъдат определени единни норми за качество на компоста и сходните му продукти, получавани от биологични отпадъци.

| Докладчик | : | г-жа Mona-Lisa NORRMAN (SE/ПЕС), член на общото събрание на съвета на графство Jämtland |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

г-жа Mona-Lisa NORRMAN (SE/ПЕС), член на общото събрание на съвета на графство Jämtland

Отправен документ

„Зелена книга за управлението на биологични отпадъци в Европейския съюз“

COM(2008) 811 окончателен.

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

Общи бележки

| 1. | приветства Зелената книга и нейната основна цел — да се прекъсне връзката между стопанския растеж и растящите количества отпадъци в Европейския съюз. Това е също важна цел на стратегията на ЕС за устойчиво развитие, чрез която високите екологични стандарти и социалното сближаване трябва да се съчетаят с една устойчива и динамична икономика; |
| --- | --- |

1.

приветства Зелената книга и нейната основна цел — да се прекъсне връзката между стопанския растеж и растящите количества отпадъци в Европейския съюз. Това е също важна цел на стратегията на ЕС за устойчиво развитие, чрез която високите екологични стандарти и социалното сближаване трябва да се съчетаят с една устойчива и динамична икономика;

| 2. | установява, че генерирането на отпадъци и управлението им представляват проблем за околната среда и състоянието на здравето в Европейския съюз, както и в световен мащаб, и че този проблем засяга пряко местните и регионални власти в общата им роля на взимащи решения и организатори. Освен това установява, че всички участници в процеса на управление на отпадъци носят отговорност за осигуряването на високо ниво на защита на околната среда и човешкото здраве. Следователно, управлението на отпадъци е услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 86, параграф 2 от ДЕО; |
| --- | --- |

2.

установява, че генерирането на отпадъци и управлението им представляват проблем за околната среда и състоянието на здравето в Европейския съюз, както и в световен мащаб, и че този проблем засяга пряко местните и регионални власти в общата им роля на взимащи решения и организатори. Освен това установява, че всички участници в процеса на управление на отпадъци носят отговорност за осигуряването на високо ниво на защита на околната среда и човешкото здраве. Следователно, управлението на отпадъци е услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 86, параграф 2 от ДЕО;

| 3. | заявява, че основната цел се състои в това да се избягва максимално създаването на биологични отпадъци. Институциите на ЕС, както и държавите-членки, трябва да се погрижат тази цел от общ интерес да бъде осъществена в съответствие с член 16 от ДЕО; |
| --- | --- |

3.

заявява, че основната цел се състои в това да се избягва максимално създаването на биологични отпадъци. Институциите на ЕС, както и държавите-членки, трябва да се погрижат тази цел от общ интерес да бъде осъществена в съответствие с член 16 от ДЕО;

| 4. | заявява, че на транспортирането на отпадъци се пада значителна част от движението по пътищата на ЕС, което създава проблеми, свързани с климата, и с оглед на това трябва да бъдат взети мерки. В тази връзка управлението на биологичните отпадъци следва да се извършва съгласно установения в член 174, параграф 2 на ДЕО принцип, че причините за увреждането на околната среда следва да бъдат отстранявани приоритетно при източника. В тази връзка транспортният и инфраструктурният аспект трябва да бъдат взети предвид при управлението на биологични отпадъци. Важен инструмент в този случай са плановете за управление на отпадъците съгласно Директива 2008/98/ЕО за отпадъците; |
| --- | --- |

4.

заявява, че на транспортирането на отпадъци се пада значителна част от движението по пътищата на ЕС, което създава проблеми, свързани с климата, и с оглед на това трябва да бъдат взети мерки. В тази връзка управлението на биологичните отпадъци следва да се извършва съгласно установения в член 174, параграф 2 на ДЕО принцип, че причините за увреждането на околната среда следва да бъдат отстранявани приоритетно при източника. В тази връзка транспортният и инфраструктурният аспект трябва да бъдат взети предвид при управлението на биологични отпадъци. Важен инструмент в този случай са плановете за управление на отпадъците съгласно Директива 2008/98/ЕО за отпадъците;

| 5. | установява, че в Зелената книга се разглеждат въпроси от редица политически области, като отпадъци, климат, енергетика, транспорт, селско стопанство, потребление и производство на хранителни продукти, както и конкуренция и свобода на движение. Комитетът изхожда от това, че при по-нататъшното разработване на политиката за управление на отпадъците Комисията ще се ръководи от член 6 на ДЕО и че екологичните аспекти ще бъдат отчетени в съответните политически области, които са свързани със управлението на биологични отпадъци; |
| --- | --- |

5.

установява, че в Зелената книга се разглеждат въпроси от редица политически области, като отпадъци, климат, енергетика, транспорт, селско стопанство, потребление и производство на хранителни продукти, както и конкуренция и свобода на движение. Комитетът изхожда от това, че при по-нататъшното разработване на политиката за управление на отпадъците Комисията ще се ръководи от член 6 на ДЕО и че екологичните аспекти ще бъдат отчетени в съответните политически области, които са свързани със управлението на биологични отпадъци;

| 6. | смята за важно да се насърчава развитието на един предимно местен пазар на биологични отпадъци. Биологичните отпадъци следва да бъдат считани за ценен природен ресурс, даващ възможност да се произвежда компост, който е от жизненоважно значение, за да се поддържа производителността на почвата, да се намали използването на енергоемки изкуствени торове и да се увеличи способността на почвата за задържане на вода (и следователно да се намалят оттичането и внезапните наводнения). Според КР пазарът на биологични отпадъци следва да се развива в съответствие с принципите от Договора, а именно предохранителния принцип, принципа за необходимостта от предприемане на превантивни действия и принципа „причинителят на замърсяването плаща“. Това е важна предпоставка, за да се гарантира, че бъдещите предложения на Комисията за управление на биологичните отпадъци ще отговарят на очакванията на гражданите и на техните критерии за добросъвестно третиране на проблематиката, свързана с отпадъците. Пазарът на биологични отпадъци трябва да бъде развиван допълнително и анализиран, така че да не бъде нито „недоразвит“, нито „пренаселен“ от национална и от общоевропейска гледна точка. Националните планове за управление на отпадъците представляват важни инструменти за това; |
| --- | --- |

6.

смята за важно да се насърчава развитието на един предимно местен пазар на биологични отпадъци. Биологичните отпадъци следва да бъдат считани за ценен природен ресурс, даващ възможност да се произвежда компост, който е от жизненоважно значение, за да се поддържа производителността на почвата, да се намали използването на енергоемки изкуствени торове и да се увеличи способността на почвата за задържане на вода (и следователно да се намалят оттичането и внезапните наводнения). Според КР пазарът на биологични отпадъци следва да се развива в съответствие с принципите от Договора, а именно предохранителния принцип, принципа за необходимостта от предприемане на превантивни действия и принципа „причинителят на замърсяването плаща“. Това е важна предпоставка, за да се гарантира, че бъдещите предложения на Комисията за управление на биологичните отпадъци ще отговарят на очакванията на гражданите и на техните критерии за добросъвестно третиране на проблематиката, свързана с отпадъците. Пазарът на биологични отпадъци трябва да бъде развиван допълнително и анализиран, така че да не бъде нито „недоразвит“, нито „пренаселен“ от национална и от общоевропейска гледна точка. Националните планове за управление на отпадъците представляват важни инструменти за това;

| 7. | присъединява се към мнението на Комисията, че изборът на методи за третиране на отпадъците трябва да се предостави на компетентните органи в държавите-членки, като се изхожда от местните и регионалните дадености. Това е важна предпоставка за разработването на приспособени към местните дадености, екологосъобразни и ефективни методи за третиране на биологичните отпадъци. Важни фактори като климат, геология, почвени условия, търсене на компост, енергия, гъстота на населението, количества на отпадъците, физически предпоставки, като например инфраструктура и др., а също и участието на местното население, както и работещият диалог на компетентните органи с останалите участници и не на последно място с гражданите следва да бъдат взети предвид. В тази област се вижда ясно, че принципите на субсидиарност, на общинско самоуправление и на близост до гражданите играят важна роля за постигането на целите на ЕС; |
| --- | --- |

7.

присъединява се към мнението на Комисията, че изборът на методи за третиране на отпадъците трябва да се предостави на компетентните органи в държавите-членки, като се изхожда от местните и регионалните дадености. Това е важна предпоставка за разработването на приспособени към местните дадености, екологосъобразни и ефективни методи за третиране на биологичните отпадъци. Важни фактори като климат, геология, почвени условия, търсене на компост, енергия, гъстота на населението, количества на отпадъците, физически предпоставки, като например инфраструктура и др., а също и участието на местното население, както и работещият диалог на компетентните органи с останалите участници и не на последно място с гражданите следва да бъдат взети предвид. В тази област се вижда ясно, че принципите на субсидиарност, на общинско самоуправление и на близост до гражданите играят важна роля за постигането на целите на ЕС;

| 8. | посочва, че в Зелената книга биологичните отпадъци се дефинират в съответствие с член 3, параграф 4 на Директивата на ЕС за отпадъците. КР споделя съмненията на Комисията относно една твърде широка дефиниция на биологичните отпадъци, която би затруднила предотвратяването на възникването на отпадъци, както и по-ефективното им управление. Комитетът предлага на Комисията тя да извърши оценка на последиците от предлаганата в Зелената книга дефиниция; |
| --- | --- |

8.

посочва, че в Зелената книга биологичните отпадъци се дефинират в съответствие с член 3, параграф 4 на Директивата на ЕС за отпадъците. КР споделя съмненията на Комисията относно една твърде широка дефиниция на биологичните отпадъци, която би затруднила предотвратяването на възникването на отпадъци, както и по-ефективното им управление. Комитетът предлага на Комисията тя да извърши оценка на последиците от предлаганата в Зелената книга дефиниция;

| 9. | припомня на Комисията, че разширяването на обществената инфраструктура за управлението на отпадъци, включително и биологични, представлява предизвикателство както за публичните, така и за частните заинтересовани страни. Добре премислените планове за управление на отпадъците, приети от националните, регионалните или местните власти, са инструмент за създаването на работеща инфраструктура за управление на отпадъци. Важно е също така плановете за управление на отпадъците да бъдат съобразени с другите планове за обществено развитие. Те могат да бъдат използвани между другото както за проследяване на управлението на биологични отпадъци в държавите-членки, така и като инструмент за обмяна на опит; |
| --- | --- |

9.

припомня на Комисията, че разширяването на обществената инфраструктура за управлението на отпадъци, включително и биологични, представлява предизвикателство както за публичните, така и за частните заинтересовани страни. Добре премислените планове за управление на отпадъците, приети от националните, регионалните или местните власти, са инструмент за създаването на работеща инфраструктура за управление на отпадъци. Важно е също така плановете за управление на отпадъците да бъдат съобразени с другите планове за обществено развитие. Те могат да бъдат използвани между другото както за проследяване на управлението на биологични отпадъци в държавите-членки, така и като инструмент за обмяна на опит;

| 10. | счита, че за развитието на съобразени с местните условия, околната среда и ефективността методи за управление на биологичните отпадъци са необходими икономически стимули и по-големи инвестиции в научноизследователската и развойната дейност. КР се изказва в полза на финансиране от страна на ЕС за разширяването на приспособените към местните условия инфраструктури и пазари за устойчиво управление на биологичните отпадъци. Финансирането от ЕС в тази област трябва да обхване сравнително оценяване, да бъде свързано със съответната научноизследователска дейност и да следва икономическите принципи; |
| --- | --- |

10.

счита, че за развитието на съобразени с местните условия, околната среда и ефективността методи за управление на биологичните отпадъци са необходими икономически стимули и по-големи инвестиции в научноизследователската и развойната дейност. КР се изказва в полза на финансиране от страна на ЕС за разширяването на приспособените към местните условия инфраструктури и пазари за устойчиво управление на биологичните отпадъци. Финансирането от ЕС в тази област трябва да обхване сравнително оценяване, да бъде свързано със съответната научноизследователска дейност и да следва икономическите принципи;

Бележки относно инициативата

Въпрос 1: Предотвратяване на възникването на отпадъци

| 11. | заявява, че големи количества биологични отпадъци по смисъла на дефиницията на Зелената книга възникват при производството на хранителни продукти и тяхната употреба от обществото. Във Великобритания се изхвърлят до 35 % от всички закупени хранителни продукти. Върху процеса на купуване все повече влияние оказват актуалните тенденции, създаването на бързо приготвящи се храни, полуготови и готови ястия, като за да се пести време и пари, те се купуват в големи количества. КР пледира за разяснителни кампании, за да се повиши информираността за връзките между потребление, производство, разходи, отпадъци, околна среда и здраве както сред производителите, така и сред потребителите. Следва да се полагат усилия да се намали количеството на изхвърляни храни в хранителната индустрия, търговията, ресторантьорството, здравеопазването, училищата и т.н. Комитетът се обявява за по-сериозни усилия в научноизследователската и развойната дейност в областта на устойчивото производство и потребление; |
| --- | --- |

11.

заявява, че големи количества биологични отпадъци по смисъла на дефиницията на Зелената книга възникват при производството на хранителни продукти и тяхната употреба от обществото. Във Великобритания се изхвърлят до 35 % от всички закупени хранителни продукти. Върху процеса на купуване все повече влияние оказват актуалните тенденции, създаването на бързо приготвящи се храни, полуготови и готови ястия, като за да се пести време и пари, те се купуват в големи количества. КР пледира за разяснителни кампании, за да се повиши информираността за връзките между потребление, производство, разходи, отпадъци, околна среда и здраве както сред производителите, така и сред потребителите. Следва да се полагат усилия да се намали количеството на изхвърляни храни в хранителната индустрия, търговията, ресторантьорството, здравеопазването, училищата и т.н. Комитетът се обявява за по-сериозни усилия в научноизследователската и развойната дейност в областта на устойчивото производство и потребление;

| 12. | предлага да се обмисли инициатива, с цел да се подчертае и направи видима връзката между законодателството на ЕС, икономическата подкрепа и практиките в селското стопанство, хранителната индустрия и генерирането на биологични отпадъци; |
| --- | --- |

12.

предлага да се обмисли инициатива, с цел да се подчертае и направи видима връзката между законодателството на ЕС, икономическата подкрепа и практиките в селското стопанство, хранителната индустрия и генерирането на биологични отпадъци;

| 13. | счита, че градоустройственото планиране с оглед на бъдещото развитие е важно измерение в процеса на преминаване към „устойчиви градове“, посредством което ще се създадат предпоставки за устойчиво потребление и устойчиво производство. Пример за това би било по-масовото установяване на хранителни магазини в жилищните райони като алтернатива на преместването на подобни магазини извън населените места. Градоустройство, което залага повече на малките пространства, благоприятства по-устойчивите покупателни навици и по този начин би могло да допринесе за предотвратяване на възникването на биологични отпадъци; |
| --- | --- |

13.

счита, че градоустройственото планиране с оглед на бъдещото развитие е важно измерение в процеса на преминаване към „устойчиви градове“, посредством което ще се създадат предпоставки за устойчиво потребление и устойчиво производство. Пример за това би било по-масовото установяване на хранителни магазини в жилищните райони като алтернатива на преместването на подобни магазини извън населените места. Градоустройство, което залага повече на малките пространства, благоприятства по-устойчивите покупателни навици и по този начин би могло да допринесе за предотвратяване на възникването на биологични отпадъци;

| 14. | счита, че идеята за „интелигентното градинарство“ („smart gardening“) следва да бъде развита, а научноизследователската и развойната дейност в тази област да бъде подкрепена. Компостирането с местно добиване отново на компост от поддържането на градини, паркове и зелени площи изисква незначително транспортиране на отпадъци, в резултат възниква висококачествен продукт и нараства безопасността при третиране на биологични отпадъци. Компостирането от домакинствата следва по възможност да бъде насърчено, за да се създаде кръговрат на биологичните отпадъци на местно ниво, както и да се поощрява и използва ангажираността на гражданите; |
| --- | --- |

14.

счита, че идеята за „интелигентното градинарство“ („smart gardening“) следва да бъде развита, а научноизследователската и развойната дейност в тази област да бъде подкрепена. Компостирането с местно добиване отново на компост от поддържането на градини, паркове и зелени площи изисква незначително транспортиране на отпадъци, в резултат възниква висококачествен продукт и нараства безопасността при третиране на биологични отпадъци. Компостирането от домакинствата следва по възможност да бъде насърчено, за да се създаде кръговрат на биологичните отпадъци на местно ниво, както и да се поощрява и използва ангажираността на гражданите;

| 15. | посочва, че обществените поръчки, които представляват 14 % от БВП на ЕС, са важен инструмент за предотвратяване на възникването на биологични отпадъци. Следва да бъдат предприети инициативи, за да се развива диалогът между обществения сектор и производителите на стоки и услуги, които са свързани с производството и третирането на биологични отпадъци. Следва да се увеличава прилагането на обществените поръчки за техническо оборудване в хранителния сектор, така че продуктите и услугите да се разработват в сътрудничество между производителите и потребителите; |
| --- | --- |

15.

посочва, че обществените поръчки, които представляват 14 % от БВП на ЕС, са важен инструмент за предотвратяване на възникването на биологични отпадъци. Следва да бъдат предприети инициативи, за да се развива диалогът между обществения сектор и производителите на стоки и услуги, които са свързани с производството и третирането на биологични отпадъци. Следва да се увеличава прилагането на обществените поръчки за техническо оборудване в хранителния сектор, така че продуктите и услугите да се разработват в сътрудничество между производителите и потребителите;

Въпрос 2: Ограничаване на разрешеното за депониране количество на биоразградимите отпадъци

| 16. | КР отбелязва, че местните и регионалните власти са направили значителни финансови инвестиции и са разработили свързаните с тях дългосрочни стратегии и партньорства, за да отговорят на екологичните изисквания на ЕС, по-специално на Директива 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци. Това трябва да бъде признато при разглеждане на бъдещите инициативи в областта на биологичните отпадъци, за да се гарантира, че те няма да бъдат застрашени; |
| --- | --- |

16.

КР отбелязва, че местните и регионалните власти са направили значителни финансови инвестиции и са разработили свързаните с тях дългосрочни стратегии и партньорства, за да отговорят на екологичните изисквания на ЕС, по-специално на Директива 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци. Това трябва да бъде признато при разглеждане на бъдещите инициативи в областта на биологичните отпадъци, за да се гарантира, че те няма да бъдат застрашени;

| 17. | припомня, че административните, политическите, стопанските, географските и климатичните дадености са различни във всяка от 27-те държави-членки. В тази връзка изглежда разумно мерките за евентуални ограничения и мерките в сферата на управлението на биологични отпадъци да се вземат на равнище държави-членки; |
| --- | --- |

17.

припомня, че административните, политическите, стопанските, географските и климатичните дадености са различни във всяка от 27-те държави-членки. В тази връзка изглежда разумно мерките за евентуални ограничения и мерките в сферата на управлението на биологични отпадъци да се вземат на равнище държави-членки;

| 18. | заявява, че независимо дали държавите-членки избират да добиват отново органичен материал чрез компостиране, разлагане, производство на биогаз или чрез изгаряне на биологични отпадъци с оползотворяване на енергията, както и независимо от това дали тези ангажименти се поемат от частни или обществени участници, това натоварва публичните финанси под формата на капиталови инвестиции и/или високо заплащане за управлението на отпадъци; |
| --- | --- |

18.

заявява, че независимо дали държавите-членки избират да добиват отново органичен материал чрез компостиране, разлагане, производство на биогаз или чрез изгаряне на биологични отпадъци с оползотворяване на енергията, както и независимо от това дали тези ангажименти се поемат от частни или обществени участници, това натоварва публичните финанси под формата на капиталови инвестиции и/или високо заплащане за управлението на отпадъци;

| 19. | заявява, че на национално ниво може да бъде събран богат опит с разпоредбите за ограничаване на депонирането на биологични отпадъци, които надхвърлят границите, определени от Директивата на ЕС относно депонирането на отпадъци. От 2002 г. в Швеция съществува забрана за депониране на запалими отпадъци, а от 2005 г. — и за депонирането на органични. Тези разпоредби доведоха до значително намаляване на депонирането на биологични отпадъци, които се класират все по-високо в йерархията на преработването на отпадъци; |
| --- | --- |

19.

заявява, че на национално ниво може да бъде събран богат опит с разпоредбите за ограничаване на депонирането на биологични отпадъци, които надхвърлят границите, определени от Директивата на ЕС относно депонирането на отпадъци. От 2002 г. в Швеция съществува забрана за депониране на запалими отпадъци, а от 2005 г. — и за депонирането на органични. Тези разпоредби доведоха до значително намаляване на депонирането на биологични отпадъци, които се класират все по-високо в йерархията на преработването на отпадъци;

| 20. | изтъква като изходна гледна точка, че мерките за ограничаване на депонирането на биологични отпадъци на равнище отделни държави-членки в съчетание с инвестиране в инфраструктури могат да ускорят прехода от депониране към други, по-устойчиви начини на управление на биологичните отпадъци. Страните с най-добри административни, политически и стопански дадености са добре подготвени за извършването на подобен преход, докато други страни вероятно ще имат нужда от помощ. За да се осъществи подобен преход, Съюзът трябва да гарантира, че компетентните органи, които се занимават с управлението на биологични отпадъци — една услуга от общ икономически интерес — при необходимост могат да инвестират в собствени съоръжения, без това да представлява нарушение на правилата на конкуренцията и на единния пазар в ЕС. Комитетът счита, че е целесъобразно да се определят допълнителни мерки за ограничаване на количествата депонирани отпадъци, като се ограничи делът на бързо разлагащи се органични вещества в тях и се постави изискванe за тяхната стабилност или да се въведат икономически мерки за санкциониране на депонирането (такса върху депонираните количества); |
| --- | --- |

20.

изтъква като изходна гледна точка, че мерките за ограничаване на депонирането на биологични отпадъци на равнище отделни държави-членки в съчетание с инвестиране в инфраструктури могат да ускорят прехода от депониране към други, по-устойчиви начини на управление на биологичните отпадъци. Страните с най-добри административни, политически и стопански дадености са добре подготвени за извършването на подобен преход, докато други страни вероятно ще имат нужда от помощ. За да се осъществи подобен преход, Съюзът трябва да гарантира, че компетентните органи, които се занимават с управлението на биологични отпадъци — една услуга от общ икономически интерес — при необходимост могат да инвестират в собствени съоръжения, без това да представлява нарушение на правилата на конкуренцията и на единния пазар в ЕС. Комитетът счита, че е целесъобразно да се определят допълнителни мерки за ограничаване на количествата депонирани отпадъци, като се ограничи делът на бързо разлагащи се органични вещества в тях и се постави изискванe за тяхната стабилност или да се въведат икономически мерки за санкциониране на депонирането (такса върху депонираните количества);

Въпрос 3: Варианти за преработване на биологични отпадъци

| 21. | заявява, че потребностите от енергия и отопление, рециклирането на компост, както и производството на биогаз следва да бъдат съобразени с местните и регионалните дадености. Поради това изборът на начин на третиране следва да се съобрази с местното или регионално равнище; |
| --- | --- |

21.

заявява, че потребностите от енергия и отопление, рециклирането на компост, както и производството на биогаз следва да бъдат съобразени с местните и регионалните дадености. Поради това изборът на начин на третиране следва да се съобрази с местното или регионално равнище;

| 22. | подчертава, че съответните компетентни власти — в много държави-членки това са местните и регионалните власти — трябва да планират управлението на отпадъците и да изберат най-подходящите начини за преработване въз основа на своята компетентност и правомощия; те трябва също така да разполагат със законови и финансови средства, за да могат да осъществяват планиране на тези услуги от общ икономически интерес. Решенията относно регионалното сътрудничество или сътрудничеството с частни партньори не бива да бъдат блокирани от правни разпоредби за защита на конкуренцията или за единния пазар. Задачата на Комисията е да постигне добър баланс между свободата на движение и изискванията за опазване на околната среда и климата. Предохранителният принцип, принципът на предприемане на превантивни действия и принципът „причинителят на замърсяването плаща“ следва да бъдат основа за евентуално предложение на Комисията в тази тематична област. В тази връзка оценката на жизнения цикъл е важен инструмент за изработване на широкообхватна основа за вземане на решения; |
| --- | --- |

22.

подчертава, че съответните компетентни власти — в много държави-членки това са местните и регионалните власти — трябва да планират управлението на отпадъците и да изберат най-подходящите начини за преработване въз основа на своята компетентност и правомощия; те трябва също така да разполагат със законови и финансови средства, за да могат да осъществяват планиране на тези услуги от общ икономически интерес. Решенията относно регионалното сътрудничество или сътрудничеството с частни партньори не бива да бъдат блокирани от правни разпоредби за защита на конкуренцията или за единния пазар. Задачата на Комисията е да постигне добър баланс между свободата на движение и изискванията за опазване на околната среда и климата. Предохранителният принцип, принципът на предприемане на превантивни действия и принципът „причинителят на замърсяването плаща“ следва да бъдат основа за евентуално предложение на Комисията в тази тематична област. В тази връзка оценката на жизнения цикъл е важен инструмент за изработване на широкообхватна основа за вземане на решения;

| 23. | подчертава, че амбициозните климатични цели на ЕС изискват разработването на съвременни техники за добиване и производство на енергия от възобновяеми източници. Добиването на биогаз от биологични отпадъци намалява депонирането. За да може добитият по този начин биогаз да бъде пълноценен устойчив енергиен източник на местно ниво, той трябва, от една страна, да се произвежда в достатъчно количество, а от друга, да бъде възможно ефективното му разпределение; |
| --- | --- |

23.

подчертава, че амбициозните климатични цели на ЕС изискват разработването на съвременни техники за добиване и производство на енергия от възобновяеми източници. Добиването на биогаз от биологични отпадъци намалява депонирането. За да може добитият по този начин биогаз да бъде пълноценен устойчив енергиен източник на местно ниво, той трябва, от една страна, да се произвежда в достатъчно количество, а от друга, да бъде възможно ефективното му разпределение;

| 24. | обръща внимание, че съществува огромен неизползван потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в транспорта. Върху развитието в тази област оказват влияние по-строгите екологични изисквания при обществените поръчки. Биогазът е част от този потенциал и обхваща следните области:






  — | масов транспорт на основата на задвижвани с биогаз и енергийно ефективни превозни средства; |
| --- | --- | --- |

24.

обръща внимание, че съществува огромен неизползван потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове в транспорта. Върху развитието в тази област оказват влияние по-строгите екологични изисквания при обществените поръчки. Биогазът е част от този потенциал и обхваща следните области:

—

масов транспорт на основата на задвижвани с биогаз и енергийно ефективни превозни средства;

| — | задвижвани с биогаз транспортни средства и машини; |
| --- | --- |

—

задвижвани с биогаз транспортни средства и машини;

| — | автобусни превози с биогаз; |
| --- | --- |

—

автобусни превози с биогаз;

| — | таксита с биогаз; |
| --- | --- |

—

таксита с биогаз;

| 25. | заявява, че изборът на начин за третиране на биологичните отпадъци, които не биват депонирани, предпоставя едно по-последователно прилагане на инструмента за оценка на жизнения цикъл. Тук е необходимо да се разработят методи, които да се приспособят към съответните въпроси; |
| --- | --- |

25.

заявява, че изборът на начин за третиране на биологичните отпадъци, които не биват депонирани, предпоставя едно по-последователно прилагане на инструмента за оценка на жизнения цикъл. Тук е необходимо да се разработят методи, които да се приспособят към съответните въпроси;

Въпрос 4: Оползотворяване на енергия от биологичните отпадъци

| 26. | счита за важна предпоставка изгарянето да се съпровожда от производство на енергия, за да може да се превърне в реална алтернатива в йерархията на преработването на отпадъци. Изгарянето на биологични отпадъци в този случай е алтернатива на производството на торове на първо място, когато не може да се осигури качество на биологичните отпадъци, т.е. при наличие на отпадъци, които не са събрани разделно и съдържат биологични отпадъци; |
| --- | --- |

26.

счита за важна предпоставка изгарянето да се съпровожда от производство на енергия, за да може да се превърне в реална алтернатива в йерархията на преработването на отпадъци. Изгарянето на биологични отпадъци в този случай е алтернатива на производството на торове на първо място, когато не може да се осигури качество на биологичните отпадъци, т.е. при наличие на отпадъци, които не са събрани разделно и съдържат биологични отпадъци;

| 27. | би желал да посочи, че в редица държави-членки съществуват обширни местни инфраструктури за разпределение на топлинна енергия, произвеждана между другото и от изгаряне на отпадъци. Тази инфраструктура се разширява в унисон с нарастващите потребности от енергия за отопление, охлаждане и от електроенергия и е свързана с нарастващите количества отпадъци; |
| --- | --- |

27.

би желал да посочи, че в редица държави-членки съществуват обширни местни инфраструктури за разпределение на топлинна енергия, произвеждана между другото и от изгаряне на отпадъци. Тази инфраструктура се разширява в унисон с нарастващите потребности от енергия за отопление, охлаждане и от електроенергия и е свързана с нарастващите количества отпадъци;

Въпрос 5: Рециклиране на биологичните отпадъци

| 28. | счита, че от гледна точка на опазването на околната среда целите за разделно събиране и оползотворяване на различните видове отпадъци изискват разумни разработки и за процеса на управление на биологичните отпадъци. Как трябва да изглеждат тези цели и в какви рамки да се вписват следва да се определи на равнище ЕС, при което всяка държава-членка трябва да има възможност да определя собствени цели, изхождайки от местните, регионалните и националните дадености и потребности. Целите на равнище ЕС, които не се отнасят към областта на законодателството, следва да бъдат прогресивни, тъй като производството на торове предпоставя осигуряването на определено качество на третиране на биологичните отпадъци. Това е възможно само ако се подбира суровината за производство на торове, т.е. ако биологичните отпадъци се събират разделно. Проектирането и осъществяването на съответните технологии и логистика изискват време, поради което са необходими усилия в научноизследователската и развойната дейност в тази област както на национално, така и на европейско ниво; |
| --- | --- |

28.

счита, че от гледна точка на опазването на околната среда целите за разделно събиране и оползотворяване на различните видове отпадъци изискват разумни разработки и за процеса на управление на биологичните отпадъци. Как трябва да изглеждат тези цели и в какви рамки да се вписват следва да се определи на равнище ЕС, при което всяка държава-членка трябва да има възможност да определя собствени цели, изхождайки от местните, регионалните и националните дадености и потребности. Целите на равнище ЕС, които не се отнасят към областта на законодателството, следва да бъдат прогресивни, тъй като производството на торове предпоставя осигуряването на определено качество на третиране на биологичните отпадъци. Това е възможно само ако се подбира суровината за производство на торове, т.е. ако биологичните отпадъци се събират разделно. Проектирането и осъществяването на съответните технологии и логистика изискват време, поради което са необходими усилия в научноизследователската и развойната дейност в тази област както на национално, така и на европейско ниво;

| 29. | КР смята, че предохранителният принцип трябва да защитава преди всичко човешкото здраве във връзка с третирането и използването на биологичните отпадъци и възможното им непряко връщане във веригата за производство и преработка на храни, както и използването им във вносни храни и фуражи. |
| --- | --- |

29.

КР смята, че предохранителният принцип трябва да защитава преди всичко човешкото здраве във връзка с третирането и използването на биологичните отпадъци и възможното им непряко връщане във веригата за производство и преработка на храни, както и използването им във вносни храни и фуражи.

| 30. | подчертава, че необходимостта от наторяване на обработваемата земя варира от страна в страна съобразно геоложките условия, вида почви и начина на обработване на земята. Следователно, при третирането на биологичните отпадъци трябва да се изхожда от местните и регионалните дадености и изисквания; |
| --- | --- |

30.

подчертава, че необходимостта от наторяване на обработваемата земя варира от страна в страна съобразно геоложките условия, вида почви и начина на обработване на земята. Следователно, при третирането на биологичните отпадъци трябва да се изхожда от местните и регионалните дадености и изисквания;

| 31. | смята за разумно да се постигне обвързаност на производството на торове и биогаз, като например остатъчните продукти при производството на биогаз се използват за наторяване. Като изходно вещество за производство на торове или биогаз могат да се използват не само определените като биологични отпадъци в Зелената книга вещества, но и остатъци от горскостопанска или селскостопанска дейност, естествени торове, утайки от отпадъчни води или други органични отпадъци като естествен текстил, хартия или обработена дървесина. КР би желал да подчертае, че при едно интегрирано управление на всички видове биологични отпадъци е важно в рамките на един систематичен подход да се отчита цялостната картина, включваща всички аспекти на устойчивото развитие; |
| --- | --- |

31.

смята за разумно да се постигне обвързаност на производството на торове и биогаз, като например остатъчните продукти при производството на биогаз се използват за наторяване. Като изходно вещество за производство на торове или биогаз могат да се използват не само определените като биологични отпадъци в Зелената книга вещества, но и остатъци от горскостопанска или селскостопанска дейност, естествени торове, утайки от отпадъчни води или други органични отпадъци като естествен текстил, хартия или обработена дървесина. КР би желал да подчертае, че при едно интегрирано управление на всички видове биологични отпадъци е важно в рамките на един систематичен подход да се отчита цялостната картина, включваща всички аспекти на устойчивото развитие;

Въпрос 6: Засилване на използването на компост/остатъци от процеса на биологично преработване

| 32. | призовава за разделното събиране на биологични отпадъци, отчасти като начин за осигуряване на качеството им. Формите на събиране на биологичните отпадъци обаче следва да бъдат определени от наличните местни особености и след това да бъдат въведени от държавите-членки като едно от многото средства за развитие в областта на управлението на биологични отпадъци; |
| --- | --- |

32.

призовава за разделното събиране на биологични отпадъци, отчасти като начин за осигуряване на качеството им. Формите на събиране на биологичните отпадъци обаче следва да бъдат определени от наличните местни особености и след това да бъдат въведени от държавите-членки като едно от многото средства за развитие в областта на управлението на биологични отпадъци;

| 33. | счита, че за онези почви, които се нуждаят от подобряване на органичния състав с цел повишаване на плодородието, най-подходящата форма на управление на биологичните отпадъци е чрез разделно събиране с последваща преработка по метода на анаеробното разлагане и компостиране на остатъка от разлагането или чрез други процеси, от което ще се получи качествен компост и ще се постигне тяхното материално и енергийно оползотворяване; |
| --- | --- |

33.

счита, че за онези почви, които се нуждаят от подобряване на органичния състав с цел повишаване на плодородието, най-подходящата форма на управление на биологичните отпадъци е чрез разделно събиране с последваща преработка по метода на анаеробното разлагане и компостиране на остатъка от разлагането или чрез други процеси, от което ще се получи качествен компост и ще се постигне тяхното материално и енергийно оползотворяване;

| 34. | посочва, че меродавните причини за това биологичните отпадъци да не се използват за наторяване са свързани на първо място с възможностите за гарантиране на качеството на биологичните отпадъци. Друг важен аспект е информираността на гражданите/потребителите за необходимостта от една работеща икономика, базираща се на жизнения цикъл и свързаните с нея възможности; |
| --- | --- |

34.

посочва, че меродавните причини за това биологичните отпадъци да не се използват за наторяване са свързани на първо място с възможностите за гарантиране на качеството на биологичните отпадъци. Друг важен аспект е информираността на гражданите/потребителите за необходимостта от една работеща икономика, базираща се на жизнения цикъл и свързаните с нея възможности;

| 35. | счита, че с оглед на евентуални опасни за околната среда и човешкото здраве вещества, на равнище ЕС трябва да бъдат определени единни норми за качество на компоста и сходните му продукти, получавани от биологични отпадъци. Следва да бъдат взети предвид областта на използване на компоста и сходните му продукти и почвените особености на района на използване, а също и обхватът и концентрацията на разпръскването на компоста и др. Може да се помисли и за класифициране на почвите, подлежащи на наторяване с компост или сходни продукти, по категории. Нормите за качество на продукти от биологични отпадъци следва да се разделят на два вида:






  — | разпръскване на продукти от биологични отпадъци върху почви, които се използват за производство на храни; |
| --- | --- | --- |

35.

счита, че с оглед на евентуални опасни за околната среда и човешкото здраве вещества, на равнище ЕС трябва да бъдат определени единни норми за качество на компоста и сходните му продукти, получавани от биологични отпадъци. Следва да бъдат взети предвид областта на използване на компоста и сходните му продукти и почвените особености на района на използване, а също и обхватът и концентрацията на разпръскването на компоста и др. Може да се помисли и за класифициране на почвите, подлежащи на наторяване с компост или сходни продукти, по категории. Нормите за качество на продукти от биологични отпадъци следва да се разделят на два вида:

—

разпръскване на продукти от биологични отпадъци върху почви, които се използват за производство на храни;

| — | разпръскване на продукти от биологични отпадъци върху почви в паркове, зелени площи и горски масиви; |
| --- | --- |

—

разпръскване на продукти от биологични отпадъци върху почви в паркове, зелени площи и горски масиви;

| 36. | посочва, че допълнителна мярка за насърчаване на използването на биологични отпадъци като торове е посочването на съставките в тях, по-специално с оглед на някои елементи като съдържанието на отпадъци или хранителни вещества в тях и др.; |
| --- | --- |

36.

посочва, че допълнителна мярка за насърчаване на използването на биологични отпадъци като торове е посочването на съставките в тях, по-специално с оглед на някои елементи като съдържанието на отпадъци или хранителни вещества в тях и др.;

| 37. | заявява, че основният аргумент за използването на компост като подобрител на почвите е необходимостта отново да се вкарат хранителни вещества за растенията в земеделските земи и другите видове почви. Условията и потребностите в тази област се различават в отделните държави-членки. Поради това е важно изборът дали висококачествени биологични отпадъци да се използват за земеделски земи или за други видове почви, или по-скоро да послужат за добив на енергия от изгаряне, да се основава върху местните потребности и особености; |
| --- | --- |

37.

заявява, че основният аргумент за използването на компост като подобрител на почвите е необходимостта отново да се вкарат хранителни вещества за растенията в земеделските земи и другите видове почви. Условията и потребностите в тази област се различават в отделните държави-членки. Поради това е важно изборът дали висококачествени биологични отпадъци да се използват за земеделски земи или за други видове почви, или по-скоро да послужат за добив на енергия от изгаряне, да се основава върху местните потребности и особености;

Въпрос 7: Регулаторна рамка за експлоатационните стандарти за инсталации

| 38. | препоръчва изискванията относно съоръженията за третиране на биологични отпадъци да отговарят на действащите екологични стандарти, като обаче се съобразяват с местните и регионалните дадености и потребности; |
| --- | --- |

38.

препоръчва изискванията относно съоръженията за третиране на биологични отпадъци да отговарят на действащите екологични стандарти, като обаче се съобразяват с местните и регионалните дадености и потребности;

Въпрос 8: Предимства и недостатъци при по-нататъшното разработване на различни техники за управление на биологичните отпадъци

| 39. | счита, че разглеждането на предимствата и недостатъците на различните техники за управление на биологичните отпадъци изисква по-нататъшен напредък в научноизследователската и развойната дейност, преди всичко в областта на разработването на нови методи за преработка. Научноизследователската дейност следва да обхване всички гледни точки относно управлението на биологични отпадъци — от свързаните с потреблението и производството до свързаните с техниката и безопасността за околната среда. |
| --- | --- |

39.

счита, че разглеждането на предимствата и недостатъците на различните техники за управление на биологичните отпадъци изисква по-нататъшен напредък в научноизследователската и развойната дейност, преди всичко в областта на разработването на нови методи за преработка. Научноизследователската дейност следва да обхване всички гледни точки относно управлението на биологични отпадъци — от свързаните с потреблението и производството до свързаните с техниката и безопасността за околната среда.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/59

---

Резолюция на Комитета на регионите относно Европейския отговор на кризата в автомобилния сектор

приета на 18 юни 2009 г.

(2009/C 211/08)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Като разбира сериозността на кризата в автомобилния сектор

| 1. | изразява загриженост за териториалното въздействие на кризата, засегнала автомобилната промишленост на Европейския съюз като цяло и отразяваща се на регионите по различни начини; |
| --- | --- |

1.

изразява загриженост за териториалното въздействие на кризата, засегнала автомобилната промишленост на Европейския съюз като цяло и отразяваща се на регионите по различни начини;

| 2. | изтъква, че кризата има ефект на домино по веригите за доставка, върху МСП и местните и регионалните общности навсякъде; |
| --- | --- |

2.

изтъква, че кризата има ефект на домино по веригите за доставка, върху МСП и местните и регионалните общности навсякъде;

| 3. | изтъква ангажимента на местните и регионалните власти да определят и прилагат мерки за смекчаване на въздействието от кризата; |
| --- | --- |

3.

изтъква ангажимента на местните и регионалните власти да определят и прилагат мерки за смекчаване на въздействието от кризата;

Принос на ЕС в отговор на кризата

| 4. | приветства резолюцията на Европейския парламент за бъдещето на автомобилната промишленост от 25 март 2009 г.; |
| --- | --- |

4.

приветства резолюцията на Европейския парламент за бъдещето на автомобилната промишленост от 25 март 2009 г.;

| 5. | подчертава, че автомобилната промишленост е особено важна за брутния вътрешен продукт (БВП), научноизследователската и развойна дейност и иновациите (НИРДИ) и заетостта в Европа и в редица европейски региони представлява един от основните стълбове на икономиката; |
| --- | --- |

5.

подчертава, че автомобилната промишленост е особено важна за брутния вътрешен продукт (БВП), научноизследователската и развойна дейност и иновациите (НИРДИ) и заетостта в Европа и в редица европейски региони представлява един от основните стълбове на икономиката;

| 6. | желае Европейската комисия да предложи за автомобилния сектор да се възприеме общоевропейски подход, включващ местните и регионалните власти и широк кръг от социални участници и заинтересовани страни, който да отчита вече съществуващите структурни проблеми; |
| --- | --- |

6.

желае Европейската комисия да предложи за автомобилния сектор да се възприеме общоевропейски подход, включващ местните и регионалните власти и широк кръг от социални участници и заинтересовани страни, който да отчита вече съществуващите структурни проблеми;

| 7. | подчертава опасността от протекционизъм в контекста на икономическата криза; |
| --- | --- |

7.

подчертава опасността от протекционизъм в контекста на икономическата криза;

| 8. | изтъква важността на действията за защита на работните места и облекчаване на социалното въздействие от кризата върху работниците и областите със засегната заетост, най-вече като се разширява и улеснява достъпът до Европейския социален фонд и Европейския фонд за адаптиране към глобализацията, и подчертава важността на насърчаването посредством квалификация на пригодността на работниците за заетост; |
| --- | --- |

8.

изтъква важността на действията за защита на работните места и облекчаване на социалното въздействие от кризата върху работниците и областите със засегната заетост, най-вече като се разширява и улеснява достъпът до Европейския социален фонд и Европейския фонд за адаптиране към глобализацията, и подчертава важността на насърчаването посредством квалификация на пригодността на работниците за заетост;

| 9. | изразява съжаление от невъзможността на съществуващите инструменти да отговорят на конкретните проблеми на малките и средните предприятия (МСП) и в частност на доставчиците в автомобилостроенето, независимо от това колко големи са те; |
| --- | --- |

9.

изразява съжаление от невъзможността на съществуващите инструменти да отговорят на конкретните проблеми на малките и средните предприятия (МСП) и в частност на доставчиците в автомобилостроенето, независимо от това колко големи са те;

| 10. | настоява да се подобри прилагането на правните и финансовите механизми на европейско равнище, за да се гарантира, че МСП се възползват пълноценно от съществуващите или нови възможности за финансиране; |
| --- | --- |

10.

настоява да се подобри прилагането на правните и финансовите механизми на европейско равнище, за да се гарантира, че МСП се възползват пълноценно от съществуващите или нови възможности за финансиране;

| 11. | желае Европейската комисия да насърчава изграждането на мрежи между регионите, които са силно специализирани в автомобилния сектор, посредством инструмента „Региони за икономическа промяна“ или който и да е друг инструмент за териториално или техническо сътрудничество; |
| --- | --- |

11.

желае Европейската комисия да насърчава изграждането на мрежи между регионите, които са силно специализирани в автомобилния сектор, посредством инструмента „Региони за икономическа промяна“ или който и да е друг инструмент за териториално или техническо сътрудничество;

Към по-екологична автомобилна промишленост

| 12. | приветства предложението на Европейската комисия за инициатива „екологичен автомобил“, която да спазва принципа на устойчиво развитие и да насърчава участието на регионите в координирането на усилията в научноизследователската дейност в тази област; |
| --- | --- |

12.

приветства предложението на Европейската комисия за инициатива „екологичен автомобил“, която да спазва принципа на устойчиво развитие и да насърчава участието на регионите в координирането на усилията в научноизследователската дейност в тази област;

| 13. | подчертава важността на това да се осигурява достатъчно публично финансиране за стимулиране на всички дейности в областта на НИРДИ, екологичните технологии и повишаването на квалификацията на работната сила в автомобилния сектор; |
| --- | --- |

13.

подчертава важността на това да се осигурява достатъчно публично финансиране за стимулиране на всички дейности в областта на НИРДИ, екологичните технологии и повишаването на квалификацията на работната сила в автомобилния сектор;

| 14. | насърчава всички заинтересовани участници да предприемат инициативи, които да доведат до обновяване на автомобилния парк, както и до увеличаване на броя на информационните кампании относно икономическите и екологичните предимства на енергийно ефективните автомобили; |
| --- | --- |

14.

насърчава всички заинтересовани участници да предприемат инициативи, които да доведат до обновяване на автомобилния парк, както и до увеличаване на броя на информационните кампании относно икономическите и екологичните предимства на енергийно ефективните автомобили;

Насърчаване на конструктивен диалог с местните и регионалните власти

| 15. | настоява да се спазват правилата на вътрешния пазар, както и да се следи за логическа последователност между националните и/или регионалните политики, като националните схеми за потребителски кредити; |
| --- | --- |

15.

настоява да се спазват правилата на вътрешния пазар, както и да се следи за логическа последователност между националните и/или регионалните политики, като националните схеми за потребителски кредити;

| 16. | потвърждава, че съществува необходимост да се задълбочават и разширяват текущият диалог и обсъжданията за бъдещето на автомобилния сектор, както и да се подпомага възникването на нови индустрии, когато това се налага; |
| --- | --- |

16.

потвърждава, че съществува необходимост да се задълбочават и разширяват текущият диалог и обсъжданията за бъдещето на автомобилния сектор, както и да се подпомага възникването на нови индустрии, когато това се налага;

За по-добро отчитане на териториалното измерение на кризата

| 17. | приканва Европейската комисия да включи представители на Комитета на регионите в групата на високо равнище „Конкурентна нормативна рамка за автомобилостроенето през 21-ви век“ (Cars 21); |
| --- | --- |

17.

приканва Европейската комисия да включи представители на Комитета на регионите в групата на високо равнище „Конкурентна нормативна рамка за автомобилостроенето през 21-ви век“ (Cars 21);

| 18. | подчертава необходимостта от надеждни и съпоставими данни за автомобилната промишленост; |
| --- | --- |

18.

подчертава необходимостта от надеждни и съпоставими данни за автомобилната промишленост;

| 19. | настоява държавите-членки да се допитват по-често до местните и регионалните власти относно действията си в подкрепа на автомобилната промишленост, като участват в конструктивен диалог с автомобилопроизводителите, доставчиците, синдикалните организации и националните или европейските власти; |
| --- | --- |

19.

настоява държавите-членки да се допитват по-често до местните и регионалните власти относно действията си в подкрепа на автомобилната промишленост, като участват в конструктивен диалог с автомобилопроизводителите, доставчиците, синдикалните организации и националните или европейските власти;

| 20. | настоява автомобилната индустрия да започне диалог с организациите на служителите на регионално и местно равнище; настоява да се организират разговори с регионалните и местните власти преди вземането на важни и извънредни решения, когато те биха могли да имат силно или непредвидено въздействие върху социално-икономическата структура на даден район; |
| --- | --- |

20.

настоява автомобилната индустрия да започне диалог с организациите на служителите на регионално и местно равнище; настоява да се организират разговори с регионалните и местните власти преди вземането на важни и извънредни решения, когато те биха могли да имат силно или непредвидено въздействие върху социално-икономическата структура на даден район;

Следващи стъпки

| 21. | приканва ресорната комисия на КР да обсъди европейския отговор на кризата в автомобилния сектор; |
| --- | --- |

21.

приканва ресорната комисия на КР да обсъди европейския отговор на кризата в автомобилния сектор;

| 22. | приканва регионалните и местните власти в целия ЕС да модернизират своя собствен автомобилен парк и да подкрепят обновяването на автомобилния парк на подчинените им организации или договорни партньори, за да постигнат намаляване на вредните емисии, да засилят търсенето на нови технологии и да отправят ясен сигнал към доставчиците в съответните райони; |
| --- | --- |

22.

приканва регионалните и местните власти в целия ЕС да модернизират своя собствен автомобилен парк и да подкрепят обновяването на автомобилния парк на подчинените им организации или договорни партньори, за да постигнат намаляване на вредните емисии, да засилят търсенето на нови технологии и да отправят ясен сигнал към доставчиците в съответните райони;

| 23. | възлага на своя председател да препрати настоящата резолюция на Европейската комисия, на Европейския парламент, на Съвета и на председателствата на Европейския съюз. |
| --- | --- |

23.

възлага на своя председател да препрати настоящата резолюция на Европейската комисия, на Европейския парламент, на Съвета и на председателствата на Европейския съюз.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/61

---

Резолюция на Комитета на регионите относно „изменението на климата — пътят към Копенхаген“

приета на 18 юни 2009 г.

(2009/C 211/09)

ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВОТО НА ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА ЗА МЕСТНИТЕ И РЕГИОНАЛНИТЕ ВЛАСТИ

Комитетът на регионите

| 1. | припомня
  , че изменението на климата е едно от най-важните политически предизвикателства, пред които е изправено човечеството. В този контекст, местните и регионалните власти играят ключова роля в борбата срещу изменението на климата, не на последно място тъй като най-често именно те поемат свързаните с него социални и икономически разходи; |
| --- | --- |

1.

припомня
  , че изменението на климата е едно от най-важните политически предизвикателства, пред които е изправено човечеството. В този контекст, местните и регионалните власти играят ключова роля в борбата срещу изменението на климата, не на последно място тъй като най-често именно те поемат свързаните с него социални и икономически разходи;

| 2. | подчертава
  , че икономическата криза не бива да се използва като претекст за намаляване на усилията, а точно обратното — за активизиране на действията за борба с изменението на климата. Икономическата криза следва да се разглежда като възможност за задълбочаване на техническите знания и умения и разработване на действия, насочени към решаване на проблема с изменението на климата; |
| --- | --- |

2.

подчертава
  , че икономическата криза не бива да се използва като претекст за намаляване на усилията, а точно обратното — за активизиране на действията за борба с изменението на климата. Икономическата криза следва да се разглежда като възможност за задълбочаване на техническите знания и умения и разработване на действия, насочени към решаване на проблема с изменението на климата;

| 3. | подчертава
  , че много местни и регионални власти вече дават съществен принос за успеха на европейските инициативи, свързани с политиката по отношение на климата и енергийната политика и играят изключително важна роля за прилагането на съответните политики чрез мерки в областта на обществения транспорт, пътното движение и енергийната инфраструктура, жилищата, устройството на територията, енергийната ефективност и обществените комуникации; |
| --- | --- |

3.

подчертава
  , че много местни и регионални власти вече дават съществен принос за успеха на европейските инициативи, свързани с политиката по отношение на климата и енергийната политика и играят изключително важна роля за прилагането на съответните политики чрез мерки в областта на обществения транспорт, пътното движение и енергийната инфраструктура, жилищата, устройството на територията, енергийната ефективност и обществените комуникации;

| 4. | подчертава
  уязвимостта на европейските региони спрямо изменението на климата и големите различия в способността им за приспособяване към него, предимно поради разликите в социално-икономическото развитие, природните условия и гъстотата на населението. Планинските региони, крайбрежните райони, най-отдалечените и островните региони и много полупустинни области в средиземноморския басейн са сред регионите, които са най-уязвими за отрицателното въздействие от изменението на климата; |
| --- | --- |

4.

подчертава
  уязвимостта на европейските региони спрямо изменението на климата и големите различия в способността им за приспособяване към него, предимно поради разликите в социално-икономическото развитие, природните условия и гъстотата на населението. Планинските региони, крайбрежните райони, най-отдалечените и островните региони и много полупустинни области в средиземноморския басейн са сред регионите, които са най-уязвими за отрицателното въздействие от изменението на климата;

| 5. | изразява убеденост
  , че разходите за политическите мерки за намаляване на изменението на климата ще бъдат значително по-ниски, отколкото прогнозните разходи в резултат на изменението на климата; |
| --- | --- |

5.

изразява убеденост
  , че разходите за политическите мерки за намаляване на изменението на климата ще бъдат значително по-ниски, отколкото прогнозните разходи в резултат на изменението на климата;

| 6. | счита
  , че ефективната политика по отношение на климата би могла да предотврати социалните неравенства, които са следствие от изменението на климата; |
| --- | --- |

6.

счита
  , че ефективната политика по отношение на климата би могла да предотврати социалните неравенства, които са следствие от изменението на климата;

| 7. | подчертава
  , че преходът към икономика без въглеродни емисии представлява важна стъпка в посока на растеж и създаване на работни места, по-специално за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

7.

подчертава
  , че преходът към икономика без въглеродни емисии представлява важна стъпка в посока на растеж и създаване на работни места, по-специално за местните и регионалните власти;

СЛЕДВАЩИ СТЪПКИ В МЕЖДУНАРОДНИТЕ ПРЕГОВОРИ ВЪВ ВРЪЗКА С КЛИМАТА

| 8. | настоятелно приканва
  Европейския съюз да полага по-активни усилия на най-високо политическо равнище в подкрепа на международната коалиция срещу изменението на климата и да гарантира споразумения за периода след изтичането на Протокола от Киото, основаващи се на амбициозни, прозрачни и правно обвързващи цели за намаляване на емисиите; |
| --- | --- |

8.

настоятелно приканва
  Европейския съюз да полага по-активни усилия на най-високо политическо равнище в подкрепа на международната коалиция срещу изменението на климата и да гарантира споразумения за периода след изтичането на Протокола от Киото, основаващи се на амбициозни, прозрачни и правно обвързващи цели за намаляване на емисиите;

| 9. | подчертава
  необходимостта да се осигури представителство на КР в делегацията на ЕС на 15-ата конференция на страните по Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКОНИК) в Копенхаген през декември 2009 г., в качеството му на изразител на възгледите на европейските местни и регионални власти; |
| --- | --- |

9.

подчертава
  необходимостта да се осигури представителство на КР в делегацията на ЕС на 15-ата конференция на страните по Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКОНИК) в Копенхаген през декември 2009 г., в качеството му на изразител на възгледите на европейските местни и регионални власти;

| 10. | изразява
  своята загриженост, че последният проектодокумент за преговорите на специалната работна група по въпросите на действията за дългосрочно сътрудничество във връзка с Конвенцията (AWG-LCA), макар и да признава важността на усилията на поднационално равнище за приспособяване към изменението на климата, не казва нищо във връзка с ролята им за смекчаване на въздействието и с дългосрочната визия за начина за справяне с изменението на климата; |
| --- | --- |

10.

изразява
  своята загриженост, че последният проектодокумент за преговорите на специалната работна група по въпросите на действията за дългосрочно сътрудничество във връзка с Конвенцията (AWG-LCA), макар и да признава важността на усилията на поднационално равнище за приспособяване към изменението на климата, не казва нищо във връзка с ролята им за смекчаване на въздействието и с дългосрочната визия за начина за справяне с изменението на климата;

ОБЩИ ПРЕПОРЪКИ ПО ПОЛИТИКАТА

| 11. | призовава
  Европейската комисия и държавите-членки да прилагат принципа на субсидиарност при разработването и договарянето на новата политика по въпросите, свързани с изменението на климата, която може да има значително влияние върху местните и регионалните власти и техните граждани, и да гарантират осигуряването на достатъчно финансов капацитет и човешки ресурси при възлагането на отговорности на различните равнища; |
| --- | --- |

11.

призовава
  Европейската комисия и държавите-членки да прилагат принципа на субсидиарност при разработването и договарянето на новата политика по въпросите, свързани с изменението на климата, която може да има значително влияние върху местните и регионалните власти и техните граждани, и да гарантират осигуряването на достатъчно финансов капацитет и човешки ресурси при възлагането на отговорности на различните равнища;

| 12. | подчертава
  необходимостта от започване на активни информационни кампании с пълната подкрепа на регионалните и местните власти, които имат пряка връзка за комуникация с гражданите; |
| --- | --- |

12.

подчертава
  необходимостта от започване на активни информационни кампании с пълната подкрепа на регионалните и местните власти, които имат пряка връзка за комуникация с гражданите;

| 13. | ето защо
  приветства
  ангажимента на ЕС за обединяване на усилията, насочени към смекчаване на последиците и приспособяване към изменението на климата, в съответствие с Лисабонската програма и Споразумението от Гьотеборг, но призовава за нова Лисабонска стратегия за периода след 2010 г., за да се преодолее настоящата ситуация, при която са налице три паралелни процеса, и да се следва само една рамка за развитие, обхващаща социалните, икономическите и екологичните действия на Европейския съюз; |
| --- | --- |

13.

ето защо
  приветства
  ангажимента на ЕС за обединяване на усилията, насочени към смекчаване на последиците и приспособяване към изменението на климата, в съответствие с Лисабонската програма и Споразумението от Гьотеборг, но призовава за нова Лисабонска стратегия за периода след 2010 г., за да се преодолее настоящата ситуация, при която са налице три паралелни процеса, и да се следва само една рамка за развитие, обхващаща социалните, икономическите и екологичните действия на Европейския съюз;

| 14. | препоръчва
  да бъдат направени последователни инвестиции с оглед на екологична инфраструктура: по-широко използване на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) в администрацията, обновяване на стари обществени и частни сгради с цел повишаване на енергийната им ефективност, нови форми на транспорт. Следва да се насърчи и използването на енергийно ефективно осветление, отопление и охлаждане. Изключително важно е също така да се използват съобразени с екологичните аспекти обществени поръчки, както и да се повиши сигурността на енергийните доставки; |
| --- | --- |

14.

препоръчва
  да бъдат направени последователни инвестиции с оглед на екологична инфраструктура: по-широко използване на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) в администрацията, обновяване на стари обществени и частни сгради с цел повишаване на енергийната им ефективност, нови форми на транспорт. Следва да се насърчи и използването на енергийно ефективно осветление, отопление и охлаждане. Изключително важно е също така да се използват съобразени с екологичните аспекти обществени поръчки, както и да се повиши сигурността на енергийните доставки;

| 15. | счита
  , че приспособяването към изменението на климата и смекчаването на последиците от него трябва да бъдат застъпени във всички съществуващи политически рамки на ЕС като изрично поставена цел, включително в политиките на ЕС в областта на селското стопанство и развитието на селските райони, в това число избягване на обезлесяването, транспорта, биологичното разнообразие, и управлението на водите и отпадъците и програмите за финансиране в области като кохезионната политика; |
| --- | --- |

15.

счита
  , че приспособяването към изменението на климата и смекчаването на последиците от него трябва да бъдат застъпени във всички съществуващи политически рамки на ЕС като изрично поставена цел, включително в политиките на ЕС в областта на селското стопанство и развитието на селските райони, в това число избягване на обезлесяването, транспорта, биологичното разнообразие, и управлението на водите и отпадъците и програмите за финансиране в области като кохезионната политика;

| 16. | призовава
  за преразглеждане на бюджета, програмите, политиките и особено на основното законодателство за периода след 2013 г. в светлината на променящите се параметри, които изменението на климата ще предизвика; |
| --- | --- |

16.

призовава
  за преразглеждане на бюджета, програмите, политиките и особено на основното законодателство за периода след 2013 г. в светлината на променящите се параметри, които изменението на климата ще предизвика;

| 17. | препоръчва
  , за да бъдат изготвени подходящи политики в отговор на изменението на климата, да се проучи дали е необходимо да се разработят нови показатели за измерване на устойчивостта и да бъдат отчетени като параметри в новото поколение структурни фондове; |
| --- | --- |

17.

препоръчва
  , за да бъдат изготвени подходящи политики в отговор на изменението на климата, да се проучи дали е необходимо да се разработят нови показатели за измерване на устойчивостта и да бъдат отчетени като параметри в новото поколение структурни фондове;

| 18. | подчертава
  , че местните и регионалните власти трябва да участват пълноценно в замисъла, разработването, приемането и прилагането на националните стратегии и планове за действие във връзка с изменението на климата; |
| --- | --- |

18.

подчертава
  , че местните и регионалните власти трябва да участват пълноценно в замисъла, разработването, приемането и прилагането на националните стратегии и планове за действие във връзка с изменението на климата;

| 19. | още веднъж заявява
  пълната си политическа подкрепа за Конвента на кметовете, лансиран от Европейската комисия съвместно с Комитета на регионите като отговор на градовете по въпроса за глобалното затопляне, в който те официално поемат ангажимент да намалят емисиите си на CO2 отвъд поставените от ЕС цели за 2020 г., и призовава Конвентът да бъде отворен за всички съответни власти на поднационално равнище. Приканва да се подпомага по-нататъшното развитие на Конвента на кметовете и да му бъдат предоставени достатъчни ресурси за задълбочаване на неговия опит и изготвяне на стратегии, съобразени с конкретните потребности на местните власти; |
| --- | --- |

19.

още веднъж заявява
  пълната си политическа подкрепа за Конвента на кметовете, лансиран от Европейската комисия съвместно с Комитета на регионите като отговор на градовете по въпроса за глобалното затопляне, в който те официално поемат ангажимент да намалят емисиите си на CO2 отвъд поставените от ЕС цели за 2020 г., и призовава Конвентът да бъде отворен за всички съответни власти на поднационално равнище. Приканва да се подпомага по-нататъшното развитие на Конвента на кметовете и да му бъдат предоставени достатъчни ресурси за задълбочаване на неговия опит и изготвяне на стратегии, съобразени с конкретните потребности на местните власти;

ПРИСПОСОБЯВАНЕ

| 20. | препоръчва
  бюджетната рамка на Общността да осигурява възможност всички европейски местни и регионални власти да бъдат еднакво добре обезпечени, за да се изправят срещу изменението на климата и да разполагат с необходимите ресурси, за да предотвратят причините за това изменение и да се приспособят към последиците от него, което ще е особено благоприятно за най-тежко засегнатите хора и стопански субекти; |
| --- | --- |

20.

препоръчва
  бюджетната рамка на Общността да осигурява възможност всички европейски местни и регионални власти да бъдат еднакво добре обезпечени, за да се изправят срещу изменението на климата и да разполагат с необходимите ресурси, за да предотвратят причините за това изменение и да се приспособят към последиците от него, което ще е особено благоприятно за най-тежко засегнатите хора и стопански субекти;

СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ

| 21. | изразява убеждението си
  , че принципът „замърсителят плаща“ трябва да се прилага във всички политики на Общността, свързани с опазване на околната среда и климата чрез интернализиране на екологичните разходи за стоките и услугите; |
| --- | --- |

21.

изразява убеждението си
  , че принципът „замърсителят плаща“ трябва да се прилага във всички политики на Общността, свързани с опазване на околната среда и климата чрез интернализиране на екологичните разходи за стоките и услугите;

| 22. | одобрява
  включения в новата схема на ЕС за търговия с емисии на парникови газове (СТЕ на ЕС) принцип на сътрудничество и солидарност между най-напредналите в технологично отношение държави-членки (с индустриални сектори с по-висока енергийна ефективност) и по-слабо развитите страни (с по-енергоемки икономики, които се нуждаят от повишен темп на растеж); |
| --- | --- |

22.

одобрява
  включения в новата схема на ЕС за търговия с емисии на парникови газове (СТЕ на ЕС) принцип на сътрудничество и солидарност между най-напредналите в технологично отношение държави-членки (с индустриални сектори с по-висока енергийна ефективност) и по-слабо развитите страни (с по-енергоемки икономики, които се нуждаят от повишен темп на растеж);

| 23. | смята
  , че независимо от постигнатите резултати е необходимо допълнително повишаване на прозрачността и надеждността на СТЕ на ЕС в дългосрочен план и, че следва да се обръща внимание на социалните и екологичните последствия от предложените мерки, по-специално на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

23.

смята
  , че независимо от постигнатите резултати е необходимо допълнително повишаване на прозрачността и надеждността на СТЕ на ЕС в дългосрочен план и, че следва да се обръща внимание на социалните и екологичните последствия от предложените мерки, по-специално на регионално и местно равнище;

| 24. | препоръчва
  да се вземат под внимание изискванията на регионалните политики за развитие и отбелязва, че, за да се повиши прозрачността и да се постигне по-ефективно функциониране на пазара на въглеродни емисии, редица промишлени съоръжения могат да бъдат подложени на пълно преструктуриране, за да бъдат изключени от производствената система най-ниско ефективните от тях, или тези, които са в кризисно състояние; в тези случаи препоръчва да се предвидят дейности в подкрепа на процеса на промишлено преструктуриране и преквалификация на засегнатите работници; |
| --- | --- |

24.

препоръчва
  да се вземат под внимание изискванията на регионалните политики за развитие и отбелязва, че, за да се повиши прозрачността и да се постигне по-ефективно функциониране на пазара на въглеродни емисии, редица промишлени съоръжения могат да бъдат подложени на пълно преструктуриране, за да бъдат изключени от производствената система най-ниско ефективните от тях, или тези, които са в кризисно състояние; в тези случаи препоръчва да се предвидят дейности в подкрепа на процеса на промишлено преструктуриране и преквалификация на засегнатите работници;

| 25. | отбелязва
  , че успоредно със схемата за квоти за емисии е необходимо да се положат много по-големи усилия, за да се осъществи преди всичко преход към по-екологични видове транспорт; призовава националните правителства да разширят инфраструктурата за железопътен и воден транспорт и да насърчават интермодалния транспорт като цяло; |
| --- | --- |

25.

отбелязва
  , че успоредно със схемата за квоти за емисии е необходимо да се положат много по-големи усилия, за да се осъществи преди всичко преход към по-екологични видове транспорт; призовава националните правителства да разширят инфраструктурата за железопътен и воден транспорт и да насърчават интермодалния транспорт като цяло;

| 26. | като има предвид силната зависимост на европейския транспортен сектор от петрола,
  изразява съжаление
  , че Вторият стратегически енергиен преглед не отправя предложения за ефективност на транспорта успоредно с Пакета за енергийна ефективност, не на последно място в области като релсов и други видове обществен транспорт, енергийно ефективни превозни средства, съвместно придвижване на разменни начала със собствени автомобили, шофиране със съзнание за опазване на околната среда, приобщаване на повече хора към придвижването с велосипед и др.; |
| --- | --- |

26.

като има предвид силната зависимост на европейския транспортен сектор от петрола,
  изразява съжаление
  , че Вторият стратегически енергиен преглед не отправя предложения за ефективност на транспорта успоредно с Пакета за енергийна ефективност, не на последно място в области като релсов и други видове обществен транспорт, енергийно ефективни превозни средства, съвместно придвижване на разменни начала със собствени автомобили, шофиране със съзнание за опазване на околната среда, приобщаване на повече хора към придвижването с велосипед и др.;

| 27. | е на мнение
  , че енергийната политика и политиката по опазването на климата са тясно свързани и трябва да бъдат координирани, тъй като 80 % от емисиите на CO2 в Европа се дължат на производството на енергия; |
| --- | --- |

27.

е на мнение
  , че енергийната политика и политиката по опазването на климата са тясно свързани и трябва да бъдат координирани, тъй като 80 % от емисиите на CO2 в Европа се дължат на производството на енергия;

| 28. | изразява съжаление
  , че в пакета от мерки в областта на енергетиката и изменението на климата от 2008 г. не беше определена обвързваща цел по отношение на енергийната ефективност, която представлява липсващата брънка в усилията за постигане на необходимото намаляване на СО2; |
| --- | --- |

28.

изразява съжаление
  , че в пакета от мерки в областта на енергетиката и изменението на климата от 2008 г. не беше определена обвързваща цел по отношение на енергийната ефективност, която представлява липсващата брънка в усилията за постигане на необходимото намаляване на СО2;

| 29. | подчертава
  различния напредък в градовете и регионите на ЕС по отношение на намаляването на емисиите на CO2 и потреблението на енергия през последните години. Трябва да се отчитат различните равнища на интензивност на енергийното потребление и производство и свързаните с тях емисии на парникови газове както между отделните държави-членки, така и в самите държави, по-специално между градските и селските райони; |
| --- | --- |

29.

подчертава
  различния напредък в градовете и регионите на ЕС по отношение на намаляването на емисиите на CO2 и потреблението на енергия през последните години. Трябва да се отчитат различните равнища на интензивност на енергийното потребление и производство и свързаните с тях емисии на парникови газове както между отделните държави-членки, така и в самите държави, по-специално между градските и селските райони;

| 30. | счита
  , че регионалните планове за действие в областта на климата и/или устойчивата енергия биха могли да осигурят връзката между местните и националните инициативи, с които трябва да се въведат практически инструменти за постигане на целите; трябва да се осигури и подходящо финансиране; |
| --- | --- |

30.

счита
  , че регионалните планове за действие в областта на климата и/или устойчивата енергия биха могли да осигурят връзката между местните и националните инициативи, с които трябва да се въведат практически инструменти за постигане на целите; трябва да се осигури и подходящо финансиране;

| 31. | препоръчва
  да се предоставят допълнителни ресурси и да се предприемат по-нататъшни мерки, заедно с използването на европейските структурни фондове, като полезно средство за подпомагане на политиката на приспособяване към изменението на климата и на мерките, насочени към смекчаването на въздействието от него, като икономии на енергия и възобновяеми енергийни източници, за да се подобрят енергийните характеристики на сградите и да се намалят емисиите на парникови газове. Това би увеличило подкрепата за европейската политика в областта на климата; |
| --- | --- |

31.

препоръчва
  да се предоставят допълнителни ресурси и да се предприемат по-нататъшни мерки, заедно с използването на европейските структурни фондове, като полезно средство за подпомагане на политиката на приспособяване към изменението на климата и на мерките, насочени към смекчаването на въздействието от него, като икономии на енергия и възобновяеми енергийни източници, за да се подобрят енергийните характеристики на сградите и да се намалят емисиите на парникови газове. Това би увеличило подкрепата за европейската политика в областта на климата;

| 32. | призовава
  за увеличаване на финансирането на научните изследвания в областта на технологиите за улавяне на въглерод, които трябва да се използват в съчетание с другите мерки за смекчаване на последиците, за да се постигнат необходимите съществени намаления на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

32.

призовава
  за увеличаване на финансирането на научните изследвания в областта на технологиите за улавяне на въглерод, които трябва да се използват в съчетание с другите мерки за смекчаване на последиците, за да се постигнат необходимите съществени намаления на емисиите на парникови газове;

| 33. | желае
  на производителите на енергия от възобновяеми източници на всички равнища, включително малките съоръжения, да бъде гарантиран достъп до схеми за подпомагане и вярва, че с оглед осигуряването на приемственост, подкрепата за възобновяемата енергия следва да бъде насочена към намаляване на потреблението на изкопаеми горива; |
| --- | --- |

33.

желае
  на производителите на енергия от възобновяеми източници на всички равнища, включително малките съоръжения, да бъде гарантиран достъп до схеми за подпомагане и вярва, че с оглед осигуряването на приемственост, подкрепата за възобновяемата енергия следва да бъде насочена към намаляване на потреблението на изкопаеми горива;

ЗАЩИТА НА УЯЗВИМИТЕ ГРАЖДАНИ

| 34. | счита
  , че с насърчаването на устойчивата енергетика и енергийната ефективност Конвентът на кметовете може да стимулира градовете и регионите да осъществят промени, насочени към защита на най-уязвимите граждани, по-специално тези с ниски и фиксирани доходи, от последиците от високите цени на енергията и от риска от енергийна бедност. Това обаче следва да се извършва по такъв начин, че да се избягва субсидиране на енергопотреблението и да се дава възможност за използване на силни стимули за повишаване на енергийната ефективност и, доколкото е възможно, намаляване на потреблението на енергия; |
| --- | --- |

34.

счита
  , че с насърчаването на устойчивата енергетика и енергийната ефективност Конвентът на кметовете може да стимулира градовете и регионите да осъществят промени, насочени към защита на най-уязвимите граждани, по-специално тези с ниски и фиксирани доходи, от последиците от високите цени на енергията и от риска от енергийна бедност. Това обаче следва да се извършва по такъв начин, че да се избягва субсидиране на енергопотреблението и да се дава възможност за използване на силни стимули за повишаване на енергийната ефективност и, доколкото е възможно, намаляване на потреблението на енергия;

| 35. | подкрепя
  категорично необходимостта от защита на най-бедните граждани в обществото при евентуално увеличение на цената на енергийните източници, по-специално на електроенергията, включително с действия, подпомагащи повишаването на енергийната ефективност на техните жилища;


  възлага
  на своя председател да предаде настоящата резолюция на чешкото и шведското председателства, Европейската комисия, държавите-членки и партньорите от ООН. |
| --- | --- |

35.

подкрепя
  категорично необходимостта от защита на най-бедните граждани в обществото при евентуално увеличение на цената на енергийните източници, по-специално на електроенергията, включително с действия, подпомагащи повишаването на енергийната ефективност на техните жилища;

възлага
  на своя председател да предаде настоящата резолюция на чешкото и шведското председателства, Европейската комисия, държавите-членки и партньорите от ООН.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Списък с приети неотдавна становища на КР с пряко или косвено значение за изменението на климата

| — | „Пакетът за икономическо възстановяване и ролята на местните и регионалните власти“ CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Пакетът за икономическо възстановяване и ролята на местните и регионалните власти“ CdR 12/2009 fin

| — | „Енергетика: стратегически преглед и характеристики на сградите“ CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Енергетика: стратегически преглед и характеристики на сградите“ CdR 8/2009 fin

| — | „Зелена книга за териториално сближаване“ CdR 274/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Зелена книга за териториално сближаване“ CdR 274/2008 fin

| — | „Пети доклад за напредъка в икономическото и социалното сближаване“ CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Пети доклад за напредъка в икономическото и социалното сближаване“ CdR 273/2008 fin

| — | „Принос на регионите за постигането на европейските цели, свързани с изменението на климата и енергетиката, по-специално във връзка с „Конвента на кметовете“ CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Принос на регионите за постигането на европейските цели, свързани с изменението на климата и енергетиката, по-специално във връзка с „Конвента на кметовете“ CdR 241/2008 fin

| — | „Подобряване на енергийната ефективност чрез информационните и комуникационните технологии“ CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Подобряване на енергийната ефективност чрез информационните и комуникационните технологии“ CdR 254/2008 fin

| — | Прогнозно становище на Комитета на регионите относно „Лисабонската стратегия за растеж и работни места“ CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

Прогнозно становище на Комитета на регионите относно „Лисабонската стратегия за растеж и работни места“ CdR 245/2008 fin

| — | „Законодателните предложения на Комисията за периода след проверката на състоянието на Общата селскостопанска политика“ CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Законодателните предложения на Комисията за периода след проверката на състоянието на Общата селскостопанска политика“ CdR 162/2008 fin

| — | „Схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове“ CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове“ CdR 161/2008 fin

| — | „Насърчаването на енергията от възобновяеми източници“ CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Насърчаването на енергията от възобновяеми източници“ CdR 160/2008 fin

| — | Прогнозно становище на Комитета на регионите относно „Приносът на местните и регионални власти към стратегията на Европейския съюз за устойчиво развитие“ CdR 85/2007 fin |
| --- | --- |

—

Прогнозно становище на Комитета на регионите относно „Приносът на местните и регионални власти към стратегията на Европейския съюз за устойчиво развитие“ CdR 85/2007 fin

| — | „Интегрирана морска политика за европейския съюз“ CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Интегрирана морска политика за европейския съюз“ CdR 22/2008 fin

| — | „Европейски пазари на електроенергия и природен газ: трети законодателен пакет“ CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Европейски пазари на електроенергия и природен газ: трети законодателен пакет“ CdR 21/2008 fin

| — | „Да реформираме бюджета, да променим Европа“ CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Да реформираме бюджета, да променим Европа“ CdR 16/2008 fin

| — | „Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“ CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“ CdR 313/2007 fin

| — | „Стратегия за най-отдалечените региони: постижения и перспективи“ CdR 309/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Стратегия за най-отдалечените региони: постижения и перспективи“ CdR 309/2007 fin

| — | „Зелена книга за градския транспорт“ CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Зелена книга за градския транспорт“ CdR 236/2007 fin

| — | „Преглед на състоянието на Общата селскостопанска политика“ CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Преглед на състоянието на Общата селскостопанска политика“ CdR 197/2007 fin

| — | „Адаптиране към изменението на климата в Европа — възможни действия от страна на ЕС“ CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Адаптиране към изменението на климата в Европа — възможни действия от страна на ЕС“ CdR 118/2007 fin

| — | „Енергийния пакет“ CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Енергийния пакет“ CdR 111/2007 fin

| — | „Ограничаване на глобалното изменение на климата до 2 градуса целзий и включването на авиацията в системата за търговия с емисии“ CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Ограничаване на глобалното изменение на климата до 2 градуса целзий и включването на авиацията в системата за търговия с емисии“ CdR 110/2007 fin

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

80-а пленарна сесия 17 и 18 юни 2009 г.

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/65

---

Становище на Комитета на регионите пакет „морски и брегови транспорт“

(2009/C 211/10)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | смята, че европейската морска политика трябва да се вписва в една глобална и междусекторна перспектива, която се основава върху морското пространствено планиране, чиято задачата е да отговори на проблема с все по-интензивното използване на морето и да улесни хармоничното съжителство на противоречиви интереси в рамките на ограничено и уязвимо пространство; |
| --- | --- |

—

смята, че европейската морска политика трябва да се вписва в една глобална и междусекторна перспектива, която се основава върху морското пространствено планиране, чиято задачата е да отговори на проблема с все по-интензивното използване на морето и да улесни хармоничното съжителство на противоречиви интереси в рамките на ограничено и уязвимо пространство;

| — | смята, че подобно планиране предполага новаторски модел на управление, създаден в духа на управление на много равнища и на зачитане на субсидиарността. Припомня важната роля на местните и регионалните власти в областта на морското пространствено планиране, по-специално чрез финансирането на някои политики, но също и като органи, които се намират на най-подходящото равнище за организирането на хармоничното съжителство на различните дейности, свързани с използване на морето; |
| --- | --- |

—

смята, че подобно планиране предполага новаторски модел на управление, създаден в духа на управление на много равнища и на зачитане на субсидиарността. Припомня важната роля на местните и регионалните власти в областта на морското пространствено планиране, по-специално чрез финансирането на някои политики, но също и като органи, които се намират на най-подходящото равнище за организирането на хармоничното съжителство на различните дейности, свързани с използване на морето;

| — | приветства постигнатото от Комисията в областта на морското планиране и волята ѝ да изготви общи принципи на европейско равнище. Смята, че ролята на Европейския съюз би могла да се развие в посока на нормативни аспекти по отношение на методите и принципите, като се основава върху съществуващите регионални конвенции; |
| --- | --- |

—

приветства постигнатото от Комисията в областта на морското планиране и волята ѝ да изготви общи принципи на европейско равнище. Смята, че ролята на Европейския съюз би могла да се развие в посока на нормативни аспекти по отношение на методите и принципите, като се основава върху съществуващите регионални конвенции;

| — | подкрепя волята на Комисията за доизграждане на вътрешния пазар с цел морският транспорт да стане по-привлекателен и конкурентоспособен, но изразява съжаление, че предложените конкретни мерки са концентрирани главно върху икономическия аспект. КР призовава желание социалните и екологичните аспекти да се вземат под внимание в пълна степен; |
| --- | --- |

—

подкрепя волята на Комисията за доизграждане на вътрешния пазар с цел морският транспорт да стане по-привлекателен и конкурентоспособен, но изразява съжаление, че предложените конкретни мерки са концентрирани главно върху икономическия аспект. КР призовава желание социалните и екологичните аспекти да се вземат под внимание в пълна степен;

| — | подновява във връзка с това искането си да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд, и то в рамките на обсъжданията относно следващата финансова рамка за периода 2014-2020 г.; |
| --- | --- |

—

подновява във връзка с това искането си да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд, и то в рамките на обсъжданията относно следващата финансова рамка за периода 2014-2020 г.;

| — | приветства изясняването на финансовата подкрепа за изграждане на морски магистрали, но счита за целесъобразно да се поставят по-амбициозни цели и да се започне всеобщо обсъждане на характера на операциите и инвестициите, които могат да получат европейски субсидии, тъй като настоящите разпоредби не дадоха очакваните резултати, по-специално по отношение на изискванията за краткосрочна рентабилност на услугата. |
| --- | --- |

—

приветства изясняването на финансовата подкрепа за изграждане на морски магистрали, но счита за целесъобразно да се поставят по-амбициозни цели и да се започне всеобщо обсъждане на характера на операциите и инвестициите, които могат да получат европейски субсидии, тъй като настоящите разпоредби не дадоха очакваните резултати, по-специално по отношение на изискванията за краткосрочна рентабилност на услугата.

| Докладчик: | г-н Michel Delebarre, кмет на гр. Dunkerque (FR/ПЕС) |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Michel Delebarre, кмет на гр. Dunkerque (FR/ПЕС)

Отправни документи

„Пътна карта за морско пространствено планиране: за постигане на общи принципи в ЕС“ COM(2008) 791 окончателен. Съобщение на Комисията от 25.11.2008 г.

„Стратегически цели и препоръки за политиката на ЕС в областта на морския транспорт до 2018 г.“ COM(2009) 8 окончателен. Съобщение на Комисията от 21.1.2009 г.

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно формалностите за даване на сведения за кораби, пристигащи в и/или напускащи пристанищата на държавите-членки на Общността и отменяща Директива 2002/6/ЕО CE“ COM(2009) 11 окончателен, 21.1.2009 г.

„Съобщение и план за действие с оглед на установяване на европейско пространство за морски транспорт без бариери“ COM(2009) 10 окончателен, 21.1.2009 г.

„Съобщение за допълване на насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт с насоки относно държавните помощи за пускане в експлоатация на морските магистрали“ (2008/C 317/8)

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | признава значителния напредък, отбелязан от Комисията, и приветства ефикасното прилагане на плана за действие и на избрания интегриран подход. Смята, че европейската морска политика трябва да се вписва в една глобална и междусекторна перспектива, която „включва всички аспекти на връзката между човека и морето и океана“ (1); |
| --- | --- |

1.

признава значителния напредък, отбелязан от Комисията, и приветства ефикасното прилагане на плана за действие и на избрания интегриран подход. Смята, че европейската морска политика трябва да се вписва в една глобална и междусекторна перспектива, която „включва всички аспекти на връзката между човека и морето и океана“ (1);

| 2. | припомня, че в бреговите региони и градове на Европейския съюз е съсредоточено около половината от европейското население (2) и те създават около 40 % от БВП на ЕС. Местните и регионалните власти притежават различни правомощия в областите, свързани с морската политика, и са подходящото равнище за насърчаване на координацията по места на различните секторни политики. Освен това, местните и регионалните власти от бреговите региони носят специална отговорност за устройството на територията в крайбрежните зони: налага се да се справят с напрежението, възникнало в следствие на конфликти, свързани с използването както на крайбрежието, така и на морето, и да се стремят към устойчиво развитие и достигане на такова равнище на заетост, което да е съвместимо с необходимото опазване на морската среда. По тази причина те са придобили опит в интегрираното стратегическо планиране на този тип територии, което включва такива разнообразни политики като транспорт, благоустрояване на пристанищата, безопасност, градско развитие, морско пространствено планиране, професионално обучение и интегрирано управление на крайбрежните зони (ИУКЗ); |
| --- | --- |

2.

припомня, че в бреговите региони и градове на Европейския съюз е съсредоточено около половината от европейското население (2) и те създават около 40 % от БВП на ЕС. Местните и регионалните власти притежават различни правомощия в областите, свързани с морската политика, и са подходящото равнище за насърчаване на координацията по места на различните секторни политики. Освен това, местните и регионалните власти от бреговите региони носят специална отговорност за устройството на територията в крайбрежните зони: налага се да се справят с напрежението, възникнало в следствие на конфликти, свързани с използването както на крайбрежието, така и на морето, и да се стремят към устойчиво развитие и достигане на такова равнище на заетост, което да е съвместимо с необходимото опазване на морската среда. По тази причина те са придобили опит в интегрираното стратегическо планиране на този тип територии, което включва такива разнообразни политики като транспорт, благоустрояване на пристанищата, безопасност, градско развитие, морско пространствено планиране, професионално обучение и интегрирано управление на крайбрежните зони (ИУКЗ);

| 3. | твърди, че за доброто прилагане на европейската морска политика е нужно управление с по-пряко участие на местните и регионалните действащи лица. Едно истинско партньорство в управлението на морската политика, в което участват всички нива на вземане на решения, както и гражданското общество, ще даде възможност за достатъчно ранно откриване на конфликтите и за намиране на подходящи решения на местно равнище; |
| --- | --- |

3.

твърди, че за доброто прилагане на европейската морска политика е нужно управление с по-пряко участие на местните и регионалните действащи лица. Едно истинско партньорство в управлението на морската политика, в което участват всички нива на вземане на решения, както и гражданското общество, ще даде възможност за достатъчно ранно откриване на конфликтите и за намиране на подходящи решения на местно равнище;

| 4. | споделя мнението на Комисията, изразено в съобщението относно насоките за управление на морското дело (3), че крайбрежните региони не само печелят от интегрирания подход към морската политика, но могат и да понесат отрицателни последици при липса на такъв подход; |
| --- | --- |

4.

споделя мнението на Комисията, изразено в съобщението относно насоките за управление на морското дело (3), че крайбрежните региони не само печелят от интегрирания подход към морската политика, но могат и да понесат отрицателни последици при липса на такъв подход;

| 5. | смята, че е необходимо да се изградят взаимовръзки между целта за териториалното сближаване и развитието на интегрираната морска политика, най-вече за да се гарантира по-добра съгласуваност на регионалното развитие в крайбрежните и островните зони, а също така и спрямо хинтерланда и вътрешните пристанища, както и за да се координира по-добре бъдещото финансиране на специфичните действия в тези региони; |
| --- | --- |

5.

смята, че е необходимо да се изградят взаимовръзки между целта за териториалното сближаване и развитието на интегрираната морска политика, най-вече за да се гарантира по-добра съгласуваност на регионалното развитие в крайбрежните и островните зони, а също така и спрямо хинтерланда и вътрешните пристанища, както и за да се координира по-добре бъдещото финансиране на специфичните действия в тези региони;

| 6. | подновява във връзка с това искането си „да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд“, и то в рамките на обсъжданията относно следващата финансова рамка за периода 2014-2020 г (4).; |
| --- | --- |

6.

подновява във връзка с това искането си „да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд“, и то в рамките на обсъжданията относно следващата финансова рамка за периода 2014-2020 г (4).;

| 7. | изцяло подкрепя инициирания от Комисията проект, целящ създаването на база данни за проектите в морските региони, която ще съдържа информация за бенефициерите на всички фондове на Общността, и смята, че тя е задължително необходима, за да се гарантира прозрачността в тази област и да се насърчи обменът на добри практики; желае да бъде включен в управлението на тази база данни, която би трябвало да влезе в действие до 2010 г.; |
| --- | --- |

7.

изцяло подкрепя инициирания от Комисията проект, целящ създаването на база данни за проектите в морските региони, която ще съдържа информация за бенефициерите на всички фондове на Общността, и смята, че тя е задължително необходима, за да се гарантира прозрачността в тази област и да се насърчи обменът на добри практики; желае да бъде включен в управлението на тази база данни, която би трябвало да влезе в действие до 2010 г.;

Морско пространствено планиране
   (5)

| 8. | приветства пътната карта и подкрепя предложенията на Комисията относно изготвянето на десет принципа на планиране, които накрая биха могли да се превърнат в общи принципи, приложими във всички държави-членки; |
| --- | --- |

8.

приветства пътната карта и подкрепя предложенията на Комисията относно изготвянето на десет принципа на планиране, които накрая биха могли да се превърнат в общи принципи, приложими във всички държави-членки;

| 9. | одобрява усилията на Европейската комисия за интегрирано изготвяне на политиките и Синята книга, в която ясно се очертава пътят напред по отношение на управлението на морските и бреговите ресурси в цяла Европа. Насърчава Комисията да продължи по този път и да изясни как морското пространствено планиране се съчетава с другите дейности на Европейския съюз, по-специално с оглед на Директива 92/43/ЕИО за запазването на природните местообитания и на дивата флора и фауна, Рамковата директива за водите, Рамковата директива за морска стратегия или с препоръката на Съвета и на Парламента относно интегрираното управление на крайбрежните зони. Морското пространствено планиране следва да допринася за увеличаване на синергиите между тези законодателни документи, за да се избегне евентуално объркване или припокриване; |
| --- | --- |

9.

одобрява усилията на Европейската комисия за интегрирано изготвяне на политиките и Синята книга, в която ясно се очертава пътят напред по отношение на управлението на морските и бреговите ресурси в цяла Европа. Насърчава Комисията да продължи по този път и да изясни как морското пространствено планиране се съчетава с другите дейности на Европейския съюз, по-специално с оглед на Директива 92/43/ЕИО за запазването на природните местообитания и на дивата флора и фауна, Рамковата директива за водите, Рамковата директива за морска стратегия или с препоръката на Съвета и на Парламента относно интегрираното управление на крайбрежните зони. Морското пространствено планиране следва да допринася за увеличаване на синергиите между тези законодателни документи, за да се избегне евентуално объркване или припокриване;

| 10. | смята, че стратегическото мислене и организацията на управлението трябва да предшестват уточняването на конкретните параметри на политиката за устройство на територията. На практика стратегическото мислене представлява основен етап от процеса на планиране поради факта, че дава възможност за постигане на по-добра съгласуваност на целите и средствата и за направляване на планирането. Този етап на колективно изграждане ще даде възможност да се дефинират принципите и насоките и да се определят приоритетите, свързани с планирането и арбитража; |
| --- | --- |

10.

смята, че стратегическото мислене и организацията на управлението трябва да предшестват уточняването на конкретните параметри на политиката за устройство на територията. На практика стратегическото мислене представлява основен етап от процеса на планиране поради факта, че дава възможност за постигане на по-добра съгласуваност на целите и средствата и за направляване на планирането. Този етап на колективно изграждане ще даде възможност да се дефинират принципите и насоките и да се определят приоритетите, свързани с планирането и арбитража;

| 11. | смята, че е крайно необходимо да се внедри новаторски модел на управление, създаден в духа на многостепенното управление и на зачитане на субсидиарността, за да се стигне до определянето на стратегически насоки, чрез които да може да се направлява устройството на територията. Този модел задължително трябва да се приложи на различни равнища — от равнище „морски басейн“ до местно равнище. Освен това, Комитетът отбелязва, че въпреки че екосистемният подход, избран от Комисията (6), е обект на консенсус, той невинаги е подходящ за цялата гама от морски дейности. По тази причина КР желае Комисията да включи в бъдещите си предложения равнището „морски басейн“ или „регионално море“, което е достатъчно широкообхватно, за да се избегне тази спънка; |
| --- | --- |

11.

смята, че е крайно необходимо да се внедри новаторски модел на управление, създаден в духа на многостепенното управление и на зачитане на субсидиарността, за да се стигне до определянето на стратегически насоки, чрез които да може да се направлява устройството на територията. Този модел задължително трябва да се приложи на различни равнища — от равнище „морски басейн“ до местно равнище. Освен това, Комитетът отбелязва, че въпреки че екосистемният подход, избран от Комисията (6), е обект на консенсус, той невинаги е подходящ за цялата гама от морски дейности. По тази причина КР желае Комисията да включи в бъдещите си предложения равнището „морски басейн“ или „регионално море“, което е достатъчно широкообхватно, за да се избегне тази спънка;

| 12. | подчертава, че морското пространствено планиране има задачата да обхване всички дейности, провеждани в това пространство, като отива отвъд националните граници, за да се отговори по-добре на нуждите на екосистемите, и че по тази причина то представлява основен инструмент на Интегрираната морска политика. Смята, че внедряването на този механизъм е абсолютно необходимо за посрещането на проблема с все по-интензивното използване на морето и за улесняването на хармоничното съжителство на противоречиви интереси в рамките на ограничено и уязвимо пространство. Въпреки това отбелязва, че морският транспорт трябва да отговори на предизвикателството за съвместяването на планираното морско пространство с принципа за свободата на моретата, така както е уреден в конвенциите на Международната морска организация; |
| --- | --- |

12.

подчертава, че морското пространствено планиране има задачата да обхване всички дейности, провеждани в това пространство, като отива отвъд националните граници, за да се отговори по-добре на нуждите на екосистемите, и че по тази причина то представлява основен инструмент на Интегрираната морска политика. Смята, че внедряването на този механизъм е абсолютно необходимо за посрещането на проблема с все по-интензивното използване на морето и за улесняването на хармоничното съжителство на противоречиви интереси в рамките на ограничено и уязвимо пространство. Въпреки това отбелязва, че морският транспорт трябва да отговори на предизвикателството за съвместяването на планираното морско пространство с принципа за свободата на моретата, така както е уреден в конвенциите на Международната морска организация;

| 13. | признава, че морското пространствено планиране е подходящ инструмент за определяне на изискванията на всяка дейност и за най-добро устойчиво използване на моретата при опазване на екосистемите. Ясни и известни на всички правила ще благоприятстват дългосрочните инвестиции и с това ще допринесат за повишаването на приноса на морските дейности за осъществяване на целите за конкурентоспособност и насърчаване на растежа и заетостта в духа на Лисабонска стратегия. Във връзка с това Комитетът желае Комисията да стигне възможно най-далеч при определянето на принципите за арбитраж, за да гарантира прозрачността на този процес чрез предварително определени правила, изготвени в тясно сътрудничество с морските региони и достатъчно гъвкави, за да се отчетат специфичните особености на морските басейни; |
| --- | --- |

13.

признава, че морското пространствено планиране е подходящ инструмент за определяне на изискванията на всяка дейност и за най-добро устойчиво използване на моретата при опазване на екосистемите. Ясни и известни на всички правила ще благоприятстват дългосрочните инвестиции и с това ще допринесат за повишаването на приноса на морските дейности за осъществяване на целите за конкурентоспособност и насърчаване на растежа и заетостта в духа на Лисабонска стратегия. Във връзка с това Комитетът желае Комисията да стигне възможно най-далеч при определянето на принципите за арбитраж, за да гарантира прозрачността на този процес чрез предварително определени правила, изготвени в тясно сътрудничество с морските региони и достатъчно гъвкави, за да се отчетат специфичните особености на морските басейни;

| 14. | приветства постигнатото от Комисията в областта на морското планиране и волята ѝ да изготви общи принципи на европейско равнище. Смята, че ролята на Европейския съюз е да дава импулс и да извършва координация в тази област и че процесът на консултации, организиран от Комисията през 2009 г., ще позволи да се подобри разбирането на предизвикателствата и да се предложат насоки, които могат да улеснят създаването на общ подход. Във връзка с това предлага след приключване на консултациите Комисията да изготви „Бяла книга“; |
| --- | --- |

14.

приветства постигнатото от Комисията в областта на морското планиране и волята ѝ да изготви общи принципи на европейско равнище. Смята, че ролята на Европейския съюз е да дава импулс и да извършва координация в тази област и че процесът на консултации, организиран от Комисията през 2009 г., ще позволи да се подобри разбирането на предизвикателствата и да се предложат насоки, които могат да улеснят създаването на общ подход. Във връзка с това предлага след приключване на консултациите Комисията да изготви „Бяла книга“;

| 15. | смята, че ролята на Европейския съюз би могла да се развие в посока на нормативни аспекти по отношение на методите и принципите, за да се осигури истинска координация на морското планиране в рамките на съответните държави и между тях. Във връзка с това КР се позовава на експериментите, които вече се провеждат в някои региони, а именно в Средиземноморието, в рамките на Барселонската конвенция за опазване на морската среда, и по-специално на Седмия протокол, в който съответните държави-членки изразяват своето решение да извършват съвместно интегрирано управление на крайбрежните зони (ИУКЗ) в Средиземноморието като приемат обвързващи инструменти. Отвъд насърчаването на общ подход за морското пространствено планиране, Европейският съюз би могъл да спомогне съществуващите във всеки морски басейн регионални конвенции да се впишат в перспективата на устойчиво и интегрирано развитие на морското пространство, свързано с всеки морски регион, за който това се отнася; |
| --- | --- |

15.

смята, че ролята на Европейския съюз би могла да се развие в посока на нормативни аспекти по отношение на методите и принципите, за да се осигури истинска координация на морското планиране в рамките на съответните държави и между тях. Във връзка с това КР се позовава на експериментите, които вече се провеждат в някои региони, а именно в Средиземноморието, в рамките на Барселонската конвенция за опазване на морската среда, и по-специално на Седмия протокол, в който съответните държави-членки изразяват своето решение да извършват съвместно интегрирано управление на крайбрежните зони (ИУКЗ) в Средиземноморието като приемат обвързващи инструменти. Отвъд насърчаването на общ подход за морското пространствено планиране, Европейският съюз би могъл да спомогне съществуващите във всеки морски басейн регионални конвенции да се впишат в перспективата на устойчиво и интегрирано развитие на морското пространство, свързано с всеки морски регион, за който това се отнася;

| 16. | силно насърчава Комисията да подкрепи пилотни проекти във всеки морски басейн, за да се провери валидността на предложените принципи в различните регионални морета. Във връзка с това припомня, че най-отдалечените региони, в които се намира голяма част от европейското морско пространство, трябва да бъдат включени в пълна степен в този механизъм; |
| --- | --- |

16.

силно насърчава Комисията да подкрепи пилотни проекти във всеки морски басейн, за да се провери валидността на предложените принципи в различните регионални морета. Във връзка с това припомня, че най-отдалечените региони, в които се намира голяма част от европейското морско пространство, трябва да бъдат включени в пълна степен в този механизъм;

| 17. | подчертава важната роля, която местните и регионалните власти следва да играят при морското пространствено планиране, по-специално чрез финансирането на някои политики, но също и като органи, които се намират на най-подходящото равнище за организирането на хармоничното съжителство на различните дейности, свързани с използване на морето. Установените морски и брегови партньорства и морските мрежи трябва да изиграят основна роля в приноса за улесняване на разработването и прилагането на морското пространствено планиране в държавите-членки. Ако държавите-членки най-често притежават правомощия в областта на управлението на териториалните води и на ИИЗ (7), то местните и регионалните власти са тези, които се намесват в рамките на своите правомощия и отговорности в управлението на водите и понякога в качеството си на пристанищна администрация или на управители на защитени територии. Като цяло те носят отговорността да създадат благоприятни условия за балансирано и солидарно развитие, от което не може да бъде изключено морското пространство; |
| --- | --- |

17.

подчертава важната роля, която местните и регионалните власти следва да играят при морското пространствено планиране, по-специално чрез финансирането на някои политики, но също и като органи, които се намират на най-подходящото равнище за организирането на хармоничното съжителство на различните дейности, свързани с използване на морето. Установените морски и брегови партньорства и морските мрежи трябва да изиграят основна роля в приноса за улесняване на разработването и прилагането на морското пространствено планиране в държавите-членки. Ако държавите-членки най-често притежават правомощия в областта на управлението на териториалните води и на ИИЗ (7), то местните и регионалните власти са тези, които се намесват в рамките на своите правомощия и отговорности в управлението на водите и понякога в качеството си на пристанищна администрация или на управители на защитени територии. Като цяло те носят отговорността да създадат благоприятни условия за балансирано и солидарно развитие, от което не може да бъде изключено морското пространство;

| 18. | подчертава също необходимостта планирането на сушата и морското планиране да се провеждат по съгласуван и последователен начин, за да се управлява правилно връзката между земята и морето, особено по бреговата ивица. По този повод припомня дейностите, извършвани във връзка с интегрираното управление на крайбрежните зони (ИУКЗ.); |
| --- | --- |

18.

подчертава също необходимостта планирането на сушата и морското планиране да се провеждат по съгласуван и последователен начин, за да се управлява правилно връзката между земята и морето, особено по бреговата ивица. По този повод припомня дейностите, извършвани във връзка с интегрираното управление на крайбрежните зони (ИУКЗ.);

| 19. | припомня, че европейските региони и градове вече поставят началото на трансгранични и транснационални сътрудничества, по-специално в рамките на програмите Interreg, които им позволяват да работят по общи проекти, свързани с управлението на морското пространство. Също така смята, че ЕГТС биха могли в пълна степен да предоставят интересни възможности за регионално сътрудничество; |
| --- | --- |

19.

припомня, че европейските региони и градове вече поставят началото на трансгранични и транснационални сътрудничества, по-специално в рамките на програмите Interreg, които им позволяват да работят по общи проекти, свързани с управлението на морското пространство. Също така смята, че ЕГТС биха могли в пълна степен да предоставят интересни възможности за регионално сътрудничество;

| 20. | приветства създаването от Комисията на европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда, въз основа на която през 2009 г. трябва да бъде изготвен първообраз на Европейски атлас на моретата, и се надява, че този бъдещ атлас ще бъде съвместим с новия инструмент Google Ocean, представен през февруари 2009 г.; |
| --- | --- |

20.

приветства създаването от Комисията на европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда, въз основа на която през 2009 г. трябва да бъде изготвен първообраз на Европейски атлас на моретата, и се надява, че този бъдещ атлас ще бъде съвместим с новия инструмент Google Ocean, представен през февруари 2009 г.;

| 21. | изразява съжаление, че Комисията се спира в недостатъчна степен на въпроса за субсидиарността. На настоящия етап предложението на Комисията се опира на набор от правни основания (между които тези, отнасящи се до транспортната политика и устойчивото развитие). Същевременно, въз основа на Договора от Ница, досега се считаше, че политиките за устройство на територията са от изключителната компетентност на държавите-членки. В случай обаче че Договорът от Лисабон влезе в сила и в съответствие с новата цел за териториално сближаване, възниква, например, въпросът дали член 352 от Договора за функционирането на Европейския съюз (съответстващ на член 308 от ДЕО от Договора от Ница) би могъл да послужи за правно основание на бъдещите нормативни дейности в областта на пространственото морско планиране; |
| --- | --- |

21.

изразява съжаление, че Комисията се спира в недостатъчна степен на въпроса за субсидиарността. На настоящия етап предложението на Комисията се опира на набор от правни основания (между които тези, отнасящи се до транспортната политика и устойчивото развитие). Същевременно, въз основа на Договора от Ница, досега се считаше, че политиките за устройство на територията са от изключителната компетентност на държавите-членки. В случай обаче че Договорът от Лисабон влезе в сила и в съответствие с новата цел за териториално сближаване, възниква, например, въпросът дали член 352 от Договора за функционирането на Европейския съюз (съответстващ на член 308 от ДЕО от Договора от Ница) би могъл да послужи за правно основание на бъдещите нормативни дейности в областта на пространственото морско планиране;

Морски транспорт

| 22. | смята, че морският транспорт е от една страна основен елемент от европейската икономика, източник на доходи и работни места, носител на човешки и технологични умения и фактор за постижения в областта на екологията и конкурентоспособността, а от друга страна са наложителни предпазни мерки за морска безопасност. Значението му за устойчивото управление трябва непрекъснато да бъде засилвана спрямо другите видове транспорт чрез премахване на съществуващите пречки и чрез прилагане на изисквания, свързани с околната среда. Независимо от факта, че морският транспорт е особено изложен на рисковете, свързани с финансовата икономика, той си остава първостепенен фактор на реалната икономика. Затова, веднага след като започне процесът на възстановяване на реалната икономика, европейските пристанища трябва да бъдат в състояние да отговорят на нуждите на морската индустрия по отношение на оборудване и обслужване. През изминалото десетилетие приспособяването на европейските пристанища не се извърши със същия ритъм, като в по-голямата част от световните пристанища, главно азиатските. Пристанищната инфраструктура в Европа задължително трябва също да достигне необходимото равнище в съзвучие с устойчивото развитие, за да може да отговори на бъдещите предизвикателства на световната търговия; |
| --- | --- |

22.

смята, че морският транспорт е от една страна основен елемент от европейската икономика, източник на доходи и работни места, носител на човешки и технологични умения и фактор за постижения в областта на екологията и конкурентоспособността, а от друга страна са наложителни предпазни мерки за морска безопасност. Значението му за устойчивото управление трябва непрекъснато да бъде засилвана спрямо другите видове транспорт чрез премахване на съществуващите пречки и чрез прилагане на изисквания, свързани с околната среда. Независимо от факта, че морският транспорт е особено изложен на рисковете, свързани с финансовата икономика, той си остава първостепенен фактор на реалната икономика. Затова, веднага след като започне процесът на възстановяване на реалната икономика, европейските пристанища трябва да бъдат в състояние да отговорят на нуждите на морската индустрия по отношение на оборудване и обслужване. През изминалото десетилетие приспособяването на европейските пристанища не се извърши със същия ритъм, като в по-голямата част от световните пристанища, главно азиатските. Пристанищната инфраструктура в Европа задължително трябва също да достигне необходимото равнище в съзвучие с устойчивото развитие, за да може да отговори на бъдещите предизвикателства на световната търговия;

| 23. | подкрепя волята за доизграждане на вътрешния пазар с цел морският транспорт да стане по-привлекателен и конкурентоспособен. Въпреки това изразява съжаление, че конкретните мерки са концентрирани главно върху този аспект. Изразява желание социалните и екологичните аспекти да се вземат под внимание в пълна степен; |
| --- | --- |

23.

подкрепя волята за доизграждане на вътрешния пазар с цел морският транспорт да стане по-привлекателен и конкурентоспособен. Въпреки това изразява съжаление, че конкретните мерки са концентрирани главно върху този аспект. Изразява желание социалните и екологичните аспекти да се вземат под внимание в пълна степен;

| 24. | подчертава, че политиката в областта на морския транспорт трябва да се разглежда като съставна част на цялата логистична верига, в която се вписва. Това предполага, че пристанищата се смятат за неизбежни пунктове за връзка между различните видове транспорт, използвани за превоз на дадена стока от едно място до друго в европейското или международното пространство. Следователно пристанищата не трябва да се разглеждат като обикновен изходен пункт или крайно направление, а като определящ фактор за транспортните връзки „от врата до врата“; |
| --- | --- |

24.

подчертава, че политиката в областта на морския транспорт трябва да се разглежда като съставна част на цялата логистична верига, в която се вписва. Това предполага, че пристанищата се смятат за неизбежни пунктове за връзка между различните видове транспорт, използвани за превоз на дадена стока от едно място до друго в европейското или международното пространство. Следователно пристанищата не трябва да се разглеждат като обикновен изходен пункт или крайно направление, а като определящ фактор за транспортните връзки „от врата до врата“;

| 25. | набляга на необходимостта пристанищата да се превърнат в истински референтни центрове на виртуалното управление на транспортната верига, способни предварително да решават проблемите, свързани с управлението на потока от стоки. Това означава, че информационните системи, позволяващи оптимизирането на транспортните и логистични услуги посредством проследяването на стоките в реално време, не трябва да бъдат прекъсвани по време на пристанищния транзит; за тази цел е необходимо да се развие оперативната съвместимост между системите за използване на местата в пристанищата, както между самите пристанища, така и между пристанищата и вътрешните платформи, или да се търси такава съвместимост, там, където тя все още не съществува; |
| --- | --- |

25.

набляга на необходимостта пристанищата да се превърнат в истински референтни центрове на виртуалното управление на транспортната верига, способни предварително да решават проблемите, свързани с управлението на потока от стоки. Това означава, че информационните системи, позволяващи оптимизирането на транспортните и логистични услуги посредством проследяването на стоките в реално време, не трябва да бъдат прекъсвани по време на пристанищния транзит; за тази цел е необходимо да се развие оперативната съвместимост между системите за използване на местата в пристанищата, както между самите пристанища, така и между пристанищата и вътрешните платформи, или да се търси такава съвместимост, там, където тя все още не съществува;

| 26. | приветства волята на Комисията да уеднакви степента на административните и митническите задължения, отнасящи се до морския транспорт, с тази на другите видове транспорт. Като пример може да се посочи, че е абсолютно нереално да се препоръчва превозването на товари, извършвано с автомобилен транспорт, да се прехвърля към морския транспорт според концепцията „морски магистрали“, докато формалностите, свързани с качването или слизането на тежкотоварните камиони на борда на корабите, продължават да бъдат непреодолими за потенциалните ползватели. Следователно, предписанията трябва да бъдат намалени в степен, отговаряща на особеностите на морския транспорт (отворените морски пространства и свързаната с това неопределеност на границите в пристанищата, специфичните опасности на морската среда при нещастни случаи и др.); |
| --- | --- |

26.

приветства волята на Комисията да уеднакви степента на административните и митническите задължения, отнасящи се до морския транспорт, с тази на другите видове транспорт. Като пример може да се посочи, че е абсолютно нереално да се препоръчва превозването на товари, извършвано с автомобилен транспорт, да се прехвърля към морския транспорт според концепцията „морски магистрали“, докато формалностите, свързани с качването или слизането на тежкотоварните камиони на борда на корабите, продължават да бъдат непреодолими за потенциалните ползватели. Следователно, предписанията трябва да бъдат намалени в степен, отговаряща на особеностите на морския транспорт (отворените морски пространства и свързаната с това неопределеност на границите в пристанищата, специфичните опасности на морската среда при нещастни случаи и др.);

Морска стратегия 2018 г
   (8)
  .

| 27. | приветства препоръките, отправени от Комисията в основните части на този текст, а именно:






  — | да се подкрепят справедливи условия и зачитане на универсалните правила в международната морска търговия; |
| --- | --- | --- |

27.

приветства препоръките, отправени от Комисията в основните части на този текст, а именно:

—

да се подкрепят справедливи условия и зачитане на универсалните правила в международната морска търговия;

| — | да се повишава престижа на морските професии (обучение, квалификация, професионализиране, ...) и да се зачитат разпоредбите на МОТ за справедливо отношение към морските лица, към условията им на живот и заплащането им; |
| --- | --- |

—

да се повишава престижа на морските професии (обучение, квалификация, професионализиране, ...) и да се зачитат разпоредбите на МОТ за справедливо отношение към морските лица, към условията им на живот и заплащането им;

| — | да се върви към морски транспорт с „нулеви отпадъци, нулеви емисии“, който да се вписва изцяло в принципа за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

—

да се върви към морски транспорт с „нулеви отпадъци, нулеви емисии“, който да се вписва изцяло в принципа за устойчиво развитие;

| — | трайно да се гарантира безопасността и сигурността на морския транспорт посредством спазване на определени правила и извършване на превантивна дейност; |
| --- | --- |

—

трайно да се гарантира безопасността и сигурността на морския транспорт посредством спазване на определени правила и извършване на превантивна дейност;

| 28. | в същото време, предвид мащаба на обхванатото поле, си задава въпроси относно способността на Европейския съюз да прилага тези правила. Във връзка с това препоръчва Комисията да степенува проблемите и да определи приоритетните дейности като изготви подробен пътен лист съвместно с държавите-членки и всички заинтересовани страни във възможно най-кратък срок и при всяко положение преди края на 2009 г.; |
| --- | --- |

28.

в същото време, предвид мащаба на обхванатото поле, си задава въпроси относно способността на Европейския съюз да прилага тези правила. Във връзка с това препоръчва Комисията да степенува проблемите и да определи приоритетните дейности като изготви подробен пътен лист съвместно с държавите-членки и всички заинтересовани страни във възможно най-кратък срок и при всяко положение преди края на 2009 г.;

| 29. | изразява съжаление, че конкретните предложения се отнасят само за либерализацията на търговските сделки с цел постигане на конкурентоспособност и производителност. Констатира, че опазването на околната среда и гарантирането на по-добри социални стандарти за морските лица се свеждат до провъзгласяването на големи принципи, без да се предвиждат нито конкретни графици, нито действия в тази област; |
| --- | --- |

29.

изразява съжаление, че конкретните предложения се отнасят само за либерализацията на търговските сделки с цел постигане на конкурентоспособност и производителност. Констатира, че опазването на околната среда и гарантирането на по-добри социални стандарти за морските лица се свеждат до провъзгласяването на големи принципи, без да се предвиждат нито конкретни графици, нито действия в тази област;

| 30. | подчертава, че морският транспорт представлява устойчив начин на превоз, който има решаващ принос в борбата с изменението на климата и замърсяването на атмосферата и в по-общ смисъл — за по-екологичен транспорт. Счита създаването на по-екологосъобразна транспортна система за политически приоритет. КР смята, че пренасочването на превоза от друг вид транспорт към морския транспорт позволява да се отговори едновременно на нарастващото търсене на транспортни услуги (за превоз на пътници или стоки) и на изискванията, свързани с борбата с изменението на климата. По-специално КР изразява съжаление поради факта, че международният морски транспорт все още е изключен от механизмите на протокола от Киото и от графика за намаляване на парниковите газове. По тази причина, насърчава ММО, с оглед конференцията на ООН по въпросите, свързани с климата, която ще се проведе в Копенхаген през декември 2009 г., в най-скоро време да предложи разпоредби относно емисиите на парникови газове, които да се прилагат спрямо всички кораби, независимо държавата на флага, като крайната цел е приемането на тези разпоредби през 2011 г. Европейската комисия следва да се застъпи за единни и прозрачни екологични сертификати за кораби и пристанища, като например Екологичния индекс за корабите (ESI Environmental Ship Index), който се разработва от инициативата за климата на световните пристанища (World Ports Climate Initiative). При това обаче Европейската комисия трябва да следи да се приемат правила, които са задължителни на международен мащаб, за да не се вреди, в рамките на възможното, на конкурентоспособността на европейския морски сектор. Освен това следва да се проучи какви ще бъдат последствията за околната среда от въвеждането на диференциращи според щетите за околната среда пристанищни такси; |
| --- | --- |

30.

подчертава, че морският транспорт представлява устойчив начин на превоз, който има решаващ принос в борбата с изменението на климата и замърсяването на атмосферата и в по-общ смисъл — за по-екологичен транспорт. Счита създаването на по-екологосъобразна транспортна система за политически приоритет. КР смята, че пренасочването на превоза от друг вид транспорт към морския транспорт позволява да се отговори едновременно на нарастващото търсене на транспортни услуги (за превоз на пътници или стоки) и на изискванията, свързани с борбата с изменението на климата. По-специално КР изразява съжаление поради факта, че международният морски транспорт все още е изключен от механизмите на протокола от Киото и от графика за намаляване на парниковите газове. По тази причина, насърчава ММО, с оглед конференцията на ООН по въпросите, свързани с климата, която ще се проведе в Копенхаген през декември 2009 г., в най-скоро време да предложи разпоредби относно емисиите на парникови газове, които да се прилагат спрямо всички кораби, независимо държавата на флага, като крайната цел е приемането на тези разпоредби през 2011 г. Европейската комисия следва да се застъпи за единни и прозрачни екологични сертификати за кораби и пристанища, като например Екологичния индекс за корабите (ESI Environmental Ship Index), който се разработва от инициативата за климата на световните пристанища (World Ports Climate Initiative). При това обаче Европейската комисия трябва да следи да се приемат правила, които са задължителни на международен мащаб, за да не се вреди, в рамките на възможното, на конкурентоспособността на европейския морски сектор. Освен това следва да се проучи какви ще бъдат последствията за околната среда от въвеждането на диференциращи според щетите за околната среда пристанищни такси;

| 31. | подчертава, че целта за по-екологичен морски транспорт трябва да води до измерване и намаляване на отражението на пристанищното и логистичното оборудване върху околната среда, успоредно с мерките, насочени към намаляване на екологичния отпечатък на корабите,. Във връзка с това отбелязва, че ако ускоряването на процедурите по преустрояването на пристанищата е необходимо, за да се гарантира конкурентоспособността на европейските пристанища, то същото не бива да се извършва за сметка на качеството на екологичните оценки, като остава необходимостта да се определят точни правила, които не се поддават на различно тълкуване, водещо до нарушаване на правилата на конкуренцията. Постигането на добра градска интеграция на морските, пристанищните и логистичните дейности трябва да се разглежда като пълноправна цел на европейската морска политика; |
| --- | --- |

31.

подчертава, че целта за по-екологичен морски транспорт трябва да води до измерване и намаляване на отражението на пристанищното и логистичното оборудване върху околната среда, успоредно с мерките, насочени към намаляване на екологичния отпечатък на корабите,. Във връзка с това отбелязва, че ако ускоряването на процедурите по преустрояването на пристанищата е необходимо, за да се гарантира конкурентоспособността на европейските пристанища, то същото не бива да се извършва за сметка на качеството на екологичните оценки, като остава необходимостта да се определят точни правила, които не се поддават на различно тълкуване, водещо до нарушаване на правилата на конкуренцията. Постигането на добра градска интеграция на морските, пристанищните и логистичните дейности трябва да се разглежда като пълноправна цел на европейската морска политика;

| 32. | смята, че морският транспорт трябва да бъде сектор, който да дава пример за екологичен транспорт, и във връзка с това приканва Европейския съюз силно да подкрепи научноизследователската дейност и новаторството, с цел да се подобрят екологичните характеристики на корабите и пристанищата; така например би следвало да се вземе предвид въпросът за предотвратяване на замърсяването на водите,причинявано от кораби ; |
| --- | --- |

32.

смята, че морският транспорт трябва да бъде сектор, който да дава пример за екологичен транспорт, и във връзка с това приканва Европейския съюз силно да подкрепи научноизследователската дейност и новаторството, с цел да се подобрят екологичните характеристики на корабите и пристанищата; така например би следвало да се вземе предвид въпросът за предотвратяване на замърсяването на водите,причинявано от кораби ;

| 33. | отбелязва, че за да се приложат изразените препоръки, е необходимо да бъдат мобилизирани значителни средства, и приканва Комисията да оцени стойността на предложените механизми, да уточни възможното финансиране и да препоръча преразпределение между различните заинтересовани страни. Смята, че морският транспорт, в качеството си на по-устойчив в екологично отношение спрямо автомобилния, би трябвало да бъде по-силно подкрепян чрез финансиране от Общността и приканва Европейския съюз да предприеме всички инициативи, които са нужни за обезпечаването на необходимите общностни финансови средства; |
| --- | --- |

33.

отбелязва, че за да се приложат изразените препоръки, е необходимо да бъдат мобилизирани значителни средства, и приканва Комисията да оцени стойността на предложените механизми, да уточни възможното финансиране и да препоръча преразпределение между различните заинтересовани страни. Смята, че морският транспорт, в качеството си на по-устойчив в екологично отношение спрямо автомобилния, би трябвало да бъде по-силно подкрепян чрез финансиране от Общността и приканва Европейския съюз да предприеме всички инициативи, които са нужни за обезпечаването на необходимите общностни финансови средства;

| 34. | отправя искане при следващия преглед на трансевропейската транспортна мрежа да се даде възможност в рамките на европейския бюджет да се повиши равнището на приоритетност на инвестициите в областта на пристанищата и свързването на пристанищата с хинтерланда: структурни фондове, TEN-T и програмата Marco Polo. Договорените арбитражи между държавите и Комисията доведоха до дисбаланс в ущърб на морския и пристанищния сектор. За в бъдеще картата на европейските пристанища трябва да бъде по-добре балансирана по отношение на категориите пристанища (признаване на значението на малките и средните пристанища за подобряването на достъпността) и на регионите (център/периферия), и всички финансови инструменти на Общността трябва да допринасят за това; |
| --- | --- |

34.

отправя искане при следващия преглед на трансевропейската транспортна мрежа да се даде възможност в рамките на европейския бюджет да се повиши равнището на приоритетност на инвестициите в областта на пристанищата и свързването на пристанищата с хинтерланда: структурни фондове, TEN-T и програмата Marco Polo. Договорените арбитражи между държавите и Комисията доведоха до дисбаланс в ущърб на морския и пристанищния сектор. За в бъдеще картата на европейските пристанища трябва да бъде по-добре балансирана по отношение на категориите пристанища (признаване на значението на малките и средните пристанища за подобряването на достъпността) и на регионите (център/периферия), и всички финансови инструменти на Общността трябва да допринасят за това;

| 35. | счита, че целта за поддържане на правила за справедлива конкуренция между различните видове транспорт предполага интернализация на външните разходи (особено тези, свързани с околната среда) и че при липса на такава интернализация потокът на морския трафик не може да се регулира единствено от законите на пазара; |
| --- | --- |

35.

счита, че целта за поддържане на правила за справедлива конкуренция между различните видове транспорт предполага интернализация на външните разходи (особено тези, свързани с околната среда) и че при липса на такава интернализация потокът на морския трафик не може да се регулира единствено от законите на пазара;

| 36. | припомня и предизвикателството, свързано с диференцираната подкрепа за островните зони от територията на Общността, които са силно зависими от този вид транспорт по отношение на своята конкурентоспособност, и включването им в международния и вътрешноевропейски обмен. Потвърждава желанието си „островните области на ЕС да бъдат свързани със системата от „морски автомагистрали“, за да се подобри техният достъп до единния пазар“ (9); |
| --- | --- |

36.

припомня и предизвикателството, свързано с диференцираната подкрепа за островните зони от територията на Общността, които са силно зависими от този вид транспорт по отношение на своята конкурентоспособност, и включването им в международния и вътрешноевропейски обмен. Потвърждава желанието си „островните области на ЕС да бъдат свързани със системата от „морски автомагистрали“, за да се подобри техният достъп до единния пазар“ (9);

| 37. | подкрепя предложението за създаване на работна група, която да идентифицира средствата за постигане на точното равновесие между работните условия на моряците в ЕС и конкурентоспособността на европейския флот. Предлага мисията на тази работна група да се разшири, като включи дефинирането на равнище на „социални изисквания“, насочено към превръщането на човешкия фактор в равностоен фактор за развитие; смята, че обучението, професионализмът и условията на живот и на труд на екипажите са ключ за успеха на всички мерки, целящи да се гарантира конкурентоспособността на морските услуги, морската безопасност и сигурност, както и опазването на околната среда. Във връзка с това приканва Европейският съюз да разработи специфичен механизъм за установяване на рамкови условия и контрол на посредническите агенции за наемане на моряци на работа (наричани менингови агенции), опирайки се на конвенциите на МОТ, по примера на механизма, въведен за центровете за обучение въз основа на Международната конвенция на ММО за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (STCW); |
| --- | --- |

37.

подкрепя предложението за създаване на работна група, която да идентифицира средствата за постигане на точното равновесие между работните условия на моряците в ЕС и конкурентоспособността на европейския флот. Предлага мисията на тази работна група да се разшири, като включи дефинирането на равнище на „социални изисквания“, насочено към превръщането на човешкия фактор в равностоен фактор за развитие; смята, че обучението, професионализмът и условията на живот и на труд на екипажите са ключ за успеха на всички мерки, целящи да се гарантира конкурентоспособността на морските услуги, морската безопасност и сигурност, както и опазването на околната среда. Във връзка с това приканва Европейският съюз да разработи специфичен механизъм за установяване на рамкови условия и контрол на посредническите агенции за наемане на моряци на работа (наричани менингови агенции), опирайки се на конвенциите на МОТ, по примера на механизма, въведен за центровете за обучение въз основа на Международната конвенция на ММО за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (STCW);

| 38. | подчертава, също както Комисията, първостепенното значение на въпросите на обучението за всички области на морското дело и одобрява предложенията, направени по този въпрос. Особено приветства предложената мярка за въвеждане на система от типа „Еразъм“ в областта на морското дело и призовава Комисията да уточни това предложение, така че да изясни неговите условия и неговото приложно поле, по-специално въпроса за начина, по който то може да бъде разширено, така че да обхване не само обучението на младежите, които се обучават на морско дело; |
| --- | --- |

38.

подчертава, също както Комисията, първостепенното значение на въпросите на обучението за всички области на морското дело и одобрява предложенията, направени по този въпрос. Особено приветства предложената мярка за въвеждане на система от типа „Еразъм“ в областта на морското дело и призовава Комисията да уточни това предложение, така че да изясни неговите условия и неговото приложно поле, по-специално въпроса за начина, по който то може да бъде разширено, така че да обхване не само обучението на младежите, които се обучават на морско дело;

| 39. | смята, че предложенията относно човешките ресурси, мореплавателните умения и морския практически опит трябва да се отнасят за всички области на морския сектор, включително и за свързаните с него дейности, извършвани на сушата, тоест в пристанищата, или тези, които са свързани с логистиката, както и дейностите, които се извършват преди или след превоза. Следователно е желателно на европейско равнище да се определи обща рамка, определяща добрите практики, към които всички да се стремят, но която да посочва също известен брой ограничения и по този начин да изключва, например, принципа на самообслужване при повторно натоварване. Подобна рамка може да се прилага единствено ако това се извършва гъвкаво на равнището на всяко място в пристанището. Двойното отхвърляне на директивата за либерализацията на пристанищните услуги припомня, че всяка законодателна инициатива, която по принцип не е гъвкава, е обречена на неуспех; |
| --- | --- |

39.

смята, че предложенията относно човешките ресурси, мореплавателните умения и морския практически опит трябва да се отнасят за всички области на морския сектор, включително и за свързаните с него дейности, извършвани на сушата, тоест в пристанищата, или тези, които са свързани с логистиката, както и дейностите, които се извършват преди или след превоза. Следователно е желателно на европейско равнище да се определи обща рамка, определяща добрите практики, към които всички да се стремят, но която да посочва също известен брой ограничения и по този начин да изключва, например, принципа на самообслужване при повторно натоварване. Подобна рамка може да се прилага единствено ако това се извършва гъвкаво на равнището на всяко място в пристанището. Двойното отхвърляне на директивата за либерализацията на пристанищните услуги припомня, че всяка законодателна инициатива, която по принцип не е гъвкава, е обречена на неуспех;

| 40. | насърчава Комисията да уточни инструментите за избягване на нарушаването на конкуренцията между пристанищата по отношение на поемането на разходите за мерките за безопасност; |
| --- | --- |

40.

насърчава Комисията да уточни инструментите за избягване на нарушаването на конкуренцията между пристанищата по отношение на поемането на разходите за мерките за безопасност;

| 41. | приканва Комисията да уточни инструментите за избягване на нарушаването на конкуренцията между пристанищата във връзка с изпълнението на задълженията, въведени с европейските директиви, по-конкретно в областта на безопасността; |
| --- | --- |

41.

приканва Комисията да уточни инструментите за избягване на нарушаването на конкуренцията между пристанищата във връзка с изпълнението на задълженията, въведени с европейските директиви, по-конкретно в областта на безопасността;

| 42. | изразява съгласие с предложенията в областта на морската безопасност и отчита значителния напредък, отбелязан в хармонизирането на тези въпроси; подчертава, че неотдавнашното приемане от Европейския парламент на третия пакет за морска безопасност (Erika III) е свидетелство за способността за хармонизиране на правилата на морския транспорт. Изразява безпокойство от новите рискове в морския транспорт, по-специално от рисковете, които в случай на инцидент представляват контейнеровозите, а също и танкерите за превоз на химически продукти, особено в настоящите условия на увеличаване на размерите на плавателните съдове, и приканва Комисията да прецизира вече приетите или предвидените мерки, за да посрещне тези рискове; |
| --- | --- |

42.

изразява съгласие с предложенията в областта на морската безопасност и отчита значителния напредък, отбелязан в хармонизирането на тези въпроси; подчертава, че неотдавнашното приемане от Европейския парламент на третия пакет за морска безопасност (Erika III) е свидетелство за способността за хармонизиране на правилата на морския транспорт. Изразява безпокойство от новите рискове в морския транспорт, по-специално от рисковете, които в случай на инцидент представляват контейнеровозите, а също и танкерите за превоз на химически продукти, особено в настоящите условия на увеличаване на размерите на плавателните съдове, и приканва Комисията да прецизира вече приетите или предвидените мерки, за да посрещне тези рискове;

| 43. | смята, че проливите, през които преминава основната част от световното движение, трябва да са обект на специфичен подход, насочен към по-добрата координация на управлението на тези пространства, изложени на сериозни рискове, с които местните власти се сблъскват пряко. Последиците от морско произшествие в голям пролив, като този на Pas-de-Calais, биха били значителни както в икономически, така и в екологичен план не само за засегнатите морски региони, но и за цяла Европа; |
| --- | --- |

43.

смята, че проливите, през които преминава основната част от световното движение, трябва да са обект на специфичен подход, насочен към по-добрата координация на управлението на тези пространства, изложени на сериозни рискове, с които местните власти се сблъскват пряко. Последиците от морско произшествие в голям пролив, като този на Pas-de-Calais, биха били значителни както в икономически, така и в екологичен план не само за засегнатите морски региони, но и за цяла Европа;

| 44. | отбелязва, че националните практики в областта на митническия и ветеринарен контрол биха могли да доведат до нарушаване на конкуренцията и затова изразява желание Комисията да засили контрола върху транспозицията на директивите, за да гарантира правилното им тълкуване; |
| --- | --- |

44.

отбелязва, че националните практики в областта на митническия и ветеринарен контрол биха могли да доведат до нарушаване на конкуренцията и затова изразява желание Комисията да засили контрола върху транспозицията на директивите, за да гарантира правилното им тълкуване;

| 45. | набляга на важността на външното измерение на морската политика, особено в транспортния сектор. Смята, че хармонизирането на правилата за плаване под флага на различни европейски страни би позволило да се укрепи позицията на Европейския съюз в Международната морска организация и да се направи допълнителна крачка към хармонизиране в световен мащаб на правилата, от които се ръководи морския транспорт. По тази причина изразява желание ЕС да направи така, че гласът му да се чува по-добре в международните институции (ММО, СТО и ОИТ), за да може европейският морски транспорт да се развива в по-прозрачна и лоялна конкурентна среда. Насърчава Комисията в усилията ѝ да координира позициите на държавите-членки в рамките на ММО и се обявява в полза на това, Европейският съюз да получи статут на наблюдател в тази организация; |
| --- | --- |

45.

набляга на важността на външното измерение на морската политика, особено в транспортния сектор. Смята, че хармонизирането на правилата за плаване под флага на различни европейски страни би позволило да се укрепи позицията на Европейския съюз в Международната морска организация и да се направи допълнителна крачка към хармонизиране в световен мащаб на правилата, от които се ръководи морския транспорт. По тази причина изразява желание ЕС да направи така, че гласът му да се чува по-добре в международните институции (ММО, СТО и ОИТ), за да може европейският морски транспорт да се развива в по-прозрачна и лоялна конкурентна среда. Насърчава Комисията в усилията ѝ да координира позициите на държавите-членки в рамките на ММО и се обявява в полза на това, Европейският съюз да получи статут на наблюдател в тази организация;

| 46. | задава си въпроси относно периода, избран за тази морска стратегия, а именно 2009-2018 г. Призовава за (по-нататъшно) съобразяване с графика на новата Лисабонска стратегия за периода след 2010 г.; |
| --- | --- |

46.

задава си въпроси относно периода, избран за тази морска стратегия, а именно 2009-2018 г. Призовава за (по-нататъшно) съобразяване с графика на новата Лисабонска стратегия за периода след 2010 г.;

Морско пространство без бариери

| 47. | споделя целта да се премахнат или опростят всички или част от административните процедури, затрудняващи развитието на морския транспорт на къси разстояния (МТКР) във вътрешността на ЕС, като се гарантира високо равнище на безопасност и опазване на околната среда; |
| --- | --- |

47.

споделя целта да се премахнат или опростят всички или част от административните процедури, затрудняващи развитието на морския транспорт на къси разстояния (МТКР) във вътрешността на ЕС, като се гарантира високо равнище на безопасност и опазване на околната среда;

| 48. | приветства волята на Комисията да създаде пространство на морски транспорт без бариери, което да позволи довършване на изграждането на вътрешния пазар в областта на морския транспорт, но изразява съжаление, че тя не говори за общо морско пространство, което предвижда нещо повече от премахването на административните и данъчни бариери за кораби, преминаващи транзитно през европейските пристанища; |
| --- | --- |

48.

приветства волята на Комисията да създаде пространство на морски транспорт без бариери, което да позволи довършване на изграждането на вътрешния пазар в областта на морския транспорт, но изразява съжаление, че тя не говори за общо морско пространство, което предвижда нещо повече от премахването на административните и данъчни бариери за кораби, преминаващи транзитно през европейските пристанища;

| 49. | изразява желание социалните аспекти да се отчитат в пълна степен и Европейският съюз да осигури по-доброто спазване на международните правила относно правото на труд и опазването на околната среда, за да се запазят условията за лоялна конкуренция в световен мащаб. Смята, следователно, че мерките, предложени от Комисията, представляват само първи етап от осъществяването на истинско общо европейско морско пространство. В този смисъл приветства признаците за напредък, които личат в Съобщението на Комисията от 21 януари 2009 г., и приканва Комисията бързо да представи следващите етапи на утвърждаване на общо европейско морско пространство; |
| --- | --- |

49.

изразява желание социалните аспекти да се отчитат в пълна степен и Европейският съюз да осигури по-доброто спазване на международните правила относно правото на труд и опазването на околната среда, за да се запазят условията за лоялна конкуренция в световен мащаб. Смята, следователно, че мерките, предложени от Комисията, представляват само първи етап от осъществяването на истинско общо европейско морско пространство. В този смисъл приветства признаците за напредък, които личат в Съобщението на Комисията от 21 януари 2009 г., и приканва Комисията бързо да представи следващите етапи на утвърждаване на общо европейско морско пространство;

| 50. | приветства насоките, предложени в областта на опростяването, хармонизирането, „обслужването на едно гише“ и електронното предаване на данни. Смята, че корабите, плаващи под флага на една държава-членка и пътуващи между две пристанища на Европейския съюз, не трябва да подлежат на задължения, свързани с документи, които са по-тежки от тези, приложими за другите видове транспорт, доколкото това не противоречи на специфичните за морския транспорт аспекти на сигурността; |
| --- | --- |

50.

приветства насоките, предложени в областта на опростяването, хармонизирането, „обслужването на едно гише“ и електронното предаване на данни. Смята, че корабите, плаващи под флага на една държава-членка и пътуващи между две пристанища на Европейския съюз, не трябва да подлежат на задължения, свързани с документи, които са по-тежки от тези, приложими за другите видове транспорт, доколкото това не противоречи на специфичните за морския транспорт аспекти на сигурността;

| 51. | подчертава вече направените усилия за опростяване на формулярите за даване на сведения и за „дематериализиране“. Приветства волята за продължаване на опростяването на хармонизирането между държавите-членки на административните процедури, и по-специално на митническите, ветеринарните или фитосанитарните; |
| --- | --- |

51.

подчертава вече направените усилия за опростяване на формулярите за даване на сведения и за „дематериализиране“. Приветства волята за продължаване на опростяването на хармонизирането между държавите-членки на административните процедури, и по-специално на митническите, ветеринарните или фитосанитарните;

| 52. | изразява съжаление заради използваната от Комисията неудачна формулировка, според която „лоцманските услуги могат да представляват сериозен проблем“. Припомня важността на лоцманските услуги за морската безопасност в пристанищата и подходите към пристанищата. Поради това призовава ЕС и държавите-членки да покажат максимална решителност за определяне на рамковите условия за издаване на освобождавания от пилотиране; |
| --- | --- |

52.

изразява съжаление заради използваната от Комисията неудачна формулировка, според която „лоцманските услуги могат да представляват сериозен проблем“. Припомня важността на лоцманските услуги за морската безопасност в пристанищата и подходите към пристанищата. Поради това призовава ЕС и държавите-членки да покажат максимална решителност за определяне на рамковите условия за издаване на освобождавания от пилотиране;

| 53. | приканва Комисията да вземе всички необходими мерки, за да избегне нарушения, произтичащи от разлика в интерпретацията при прилагане на вече хармонизирани процедури; |
| --- | --- |

53.

приканва Комисията да вземе всички необходими мерки, за да избегне нарушения, произтичащи от разлика в интерпретацията при прилагане на вече хармонизирани процедури;

| 54. | приветства целта за „обслужване на едно гише“, но отбелязва, че тя води до значителни инвестиции за оборудването на всички участници от сектора. Смята, че европейската мрежа SafeSeaNet представлява предимство за рационализирането и ускоряването на обмена на документи между участниците в морския транспорт. Смята, че за да се гарантира ефикасността на системите за обмен на документи и успеха на тази европейска мрежа, е необходимо да се разчита на оборудването на пристанищните общности. Също така привлича вниманието на Комисията към последствията от някои от предложените мерки за малките и средните пристанища и я призовава да предприеме необходимите действия с цел въпросните мерки да не доведат до изкривяване на конкуренцията, вредящо на равновесието на европейската пристанищна структура; |
| --- | --- |

54.

приветства целта за „обслужване на едно гише“, но отбелязва, че тя води до значителни инвестиции за оборудването на всички участници от сектора. Смята, че европейската мрежа SafeSeaNet представлява предимство за рационализирането и ускоряването на обмена на документи между участниците в морския транспорт. Смята, че за да се гарантира ефикасността на системите за обмен на документи и успеха на тази европейска мрежа, е необходимо да се разчита на оборудването на пристанищните общности. Също така привлича вниманието на Комисията към последствията от някои от предложените мерки за малките и средните пристанища и я призовава да предприеме необходимите действия с цел въпросните мерки да не доведат до изкривяване на конкуренцията, вредящо на равновесието на европейската пристанищна структура;

Държавни помощи, които допълват финансирането от Общността за създаването на морски магистрали
   (10)

| 55. | приветства инициативата на Комисията за изясняване на съвместимостта между различните механизми за държавни помощи, които допълват общностното финансиране, за изграждане на морски магистрали. Подчертава, че помощното финансиране от страна на публичните власти е абсолютно необходимо и с решаващо значение за развитието на морските превози на къси разстояния. Припомня, че целите за облекчаване на трафика по пътната мрежа и за намаляването на въздействието на превоза на товари върху околната среда напълно оправдават подкрепата на публичните власти за проектите за морски магистрали. За тази цел трябва да се приветства признатата възможност за мобилизиране на държавни помощи на национално, регионално или местно равнище, но тя не бива да се смята за удовлетворителен отговор на недостатъчния размер на европейските кредити, предназначени за морските магистрали; |
| --- | --- |

55.

приветства инициативата на Комисията за изясняване на съвместимостта между различните механизми за държавни помощи, които допълват общностното финансиране, за изграждане на морски магистрали. Подчертава, че помощното финансиране от страна на публичните власти е абсолютно необходимо и с решаващо значение за развитието на морските превози на къси разстояния. Припомня, че целите за облекчаване на трафика по пътната мрежа и за намаляването на въздействието на превоза на товари върху околната среда напълно оправдават подкрепата на публичните власти за проектите за морски магистрали. За тази цел трябва да се приветства признатата възможност за мобилизиране на държавни помощи на национално, регионално или местно равнище, но тя не бива да се смята за удовлетворителен отговор на недостатъчния размер на европейските кредити, предназначени за морските магистрали;

| 56. | изразява съжаление, че критериите, одобрени от Комисията при разглеждането на проектите, отговарят главно на изисквания за краткосрочна рентабилност на услугата, при положение, че е изключително трудно тя да се постигне в кратък срок поради значителния размер на нужните първоначални инвестиции от една страна и относителната несигурност на запълването на корабите от друга страна. За това свидетелства експериментът, проведен между пристанищата в Тулон и Civitavecchia (Рим) в периода 2005-2008 г.; |
| --- | --- |

56.

изразява съжаление, че критериите, одобрени от Комисията при разглеждането на проектите, отговарят главно на изисквания за краткосрочна рентабилност на услугата, при положение, че е изключително трудно тя да се постигне в кратък срок поради значителния размер на нужните първоначални инвестиции от една страна и относителната несигурност на запълването на корабите от друга страна. За това свидетелства експериментът, проведен между пристанищата в Тулон и Civitavecchia (Рим) в периода 2005-2008 г.;

| 57. | задава си въпроси относно липсата на глобален подход към естеството на операциите и инвестициите, отговарящи на критериите за европейски субсидии, доколкото механизмите, въведени през последните години не са постигнали очакваните резултати. Освен тяхната сложност, някои части от предложените механизми за финансиране изглеждат дори неподходящи или полезни в съвсем слаба степен в сравнение с нуждите, създадени от въвеждането на услугата „морски магистрали“; |
| --- | --- |

57.

задава си въпроси относно липсата на глобален подход към естеството на операциите и инвестициите, отговарящи на критериите за европейски субсидии, доколкото механизмите, въведени през последните години не са постигнали очакваните резултати. Освен тяхната сложност, някои части от предложените механизми за финансиране изглеждат дори неподходящи или полезни в съвсем слаба степен в сравнение с нуждите, създадени от въвеждането на услугата „морски магистрали“;

| 58. | препоръчва корабите, построени или закупени от даден оператор на морски превози и предназначени за дадена морска магистрала, да могат да бъдат, по изключение, считани за инфраструктури, независимо от мобилния им характер. В този случай тези кораби могат да бъдат субсидирани, както това става с някои инвестиции в областта на пътищата или железните пътища. Независимо от това, съгласно практиката на Съда на Европейските общности и по-специално решения Ferring (дело C-53/00) и Altmark (дело C-280/00), това не бива да води до финансова подкрепа за експлоатацията на тези кораби, превишаваща финансовите компенсации за задълженията за обществени услуги. Екологичните предизвикателства, свързани с концепцията за морска магистрала, са такива, че е необходимо да се предвидят механизми от изключително естество. Очакваните резултати от пренасочването в световен мащаб на пътните превози от наземния към морския транспорт, няма да могат да се усетят, докато това пренасочване не стане действително. В тази перспектива, идеята за предварителното финансиране на смяната на видовете транспорт не изглежда неуместна; |
| --- | --- |

58.

препоръчва корабите, построени или закупени от даден оператор на морски превози и предназначени за дадена морска магистрала, да могат да бъдат, по изключение, считани за инфраструктури, независимо от мобилния им характер. В този случай тези кораби могат да бъдат субсидирани, както това става с някои инвестиции в областта на пътищата или железните пътища. Независимо от това, съгласно практиката на Съда на Европейските общности и по-специално решения Ferring (дело C-53/00) и Altmark (дело C-280/00), това не бива да води до финансова подкрепа за експлоатацията на тези кораби, превишаваща финансовите компенсации за задълженията за обществени услуги. Екологичните предизвикателства, свързани с концепцията за морска магистрала, са такива, че е необходимо да се предвидят механизми от изключително естество. Очакваните резултати от пренасочването в световен мащаб на пътните превози от наземния към морския транспорт, няма да могат да се усетят, докато това пренасочване не стане действително. В тази перспектива, идеята за предварителното финансиране на смяната на видовете транспорт не изглежда неуместна;

| 59. | изразява желание частните оператори (собствениците на кораби, работещите в областта на логистиката, превозвачите), чиято роля е определяща в процеса на прилагане на концепцията за морски магистрали, да бъдат включени и изслушани в пълна степен при изготвянето на задълбочен анализ на мотивите, възпиращи ги да вземат решение за лансирането на услугата за морски магистрали; |
| --- | --- |

59.

изразява желание частните оператори (собствениците на кораби, работещите в областта на логистиката, превозвачите), чиято роля е определяща в процеса на прилагане на концепцията за морски магистрали, да бъдат включени и изслушани в пълна степен при изготвянето на задълбочен анализ на мотивите, възпиращи ги да вземат решение за лансирането на услугата за морски магистрали;

| 60. | за тази цел препоръчва Бюрата за популяризиране на морските превози на къси разстояния, създадени от държавите-членки като центрове за компетентност, да получат по-голямо признание и мисията им да бъде засилена. Това предполага човешките и финансови ресурси, предназначени за тях, да бъдат увеличени, например в рамките на договори за партньорство с регионалните власти в морските региони и с частни участници в транспортната верига: собственици на кораби, работещи в областта на логистиката, спедитори и др.; |
| --- | --- |

60.

за тази цел препоръчва Бюрата за популяризиране на морските превози на къси разстояния, създадени от държавите-членки като центрове за компетентност, да получат по-голямо признание и мисията им да бъде засилена. Това предполага човешките и финансови ресурси, предназначени за тях, да бъдат увеличени, например в рамките на договори за партньорство с регионалните власти в морските региони и с частни участници в транспортната верига: собственици на кораби, работещи в областта на логистиката, спедитори и др.;

| 61. | смята, че режимът на държавни помощи, допълващ общностното финансиране за лансирането на морските магистрали, можеше да бъде включен, за по-голяма яснота, в текста относно насоките на Общността за държавни помощи за морския транспорт; |
| --- | --- |

61.

смята, че режимът на държавни помощи, допълващ общностното финансиране за лансирането на морските магистрали, можеше да бъде включен, за по-голяма яснота, в текста относно насоките на Общността за държавни помощи за морския транспорт;

| 62. | призовава Комисията да проучи възможността за общо привеждане в съответствие на правилата за участието на държавните помощи и финансирането от Общността в разработването на морските магистрали; |
| --- | --- |

62.

призовава Комисията да проучи възможността за общо привеждане в съответствие на правилата за участието на държавните помощи и финансирането от Общността в разработването на морските магистрали;

| 63. | смята, като Комисията, че „предварителното определяне на размера на публично финансиране, на което може да се разчита, е от основно значение за потенциалните оференти“. Във връзка с това отбелязва, че клаузите за възстановяване на суми могат също да бъдат спирачка за икономическите участници, които са заплашени от задължението да върнат финансовите помощи след края на проекта, ако целите му не са били постигнати. Поддържа твърдението, че държавните помощи за морските магистрали трябва да са обвързани с реализирането на конкретни цели, но препоръчва на Комисията да проучи възможността при прилагането на проектите за морски магистрали да се предвидят поетапни цели, които биха обусловили по-нататъшното финансиране от страна на публичните власти; |
| --- | --- |

63.

смята, като Комисията, че „предварителното определяне на размера на публично финансиране, на което може да се разчита, е от основно значение за потенциалните оференти“. Във връзка с това отбелязва, че клаузите за възстановяване на суми могат също да бъдат спирачка за икономическите участници, които са заплашени от задължението да върнат финансовите помощи след края на проекта, ако целите му не са били постигнати. Поддържа твърдението, че държавните помощи за морските магистрали трябва да са обвързани с реализирането на конкретни цели, но препоръчва на Комисията да проучи възможността при прилагането на проектите за морски магистрали да се предвидят поетапни цели, които биха обусловили по-нататъшното финансиране от страна на публичните власти;

| 64. | приканва Комисията, освен чрез официалните публикации, широко да разпространява информация, за да осведомява операторите за основателността на политиката си, и така да обяви решителността си да отговори на голямото предизвикателство за пренасочване на пътните превози към морските пътища чрез приемането на подходящи мерки, които са в пълно съответствие с обявените амбиции по отношение на устойчивото развитие, като в същото време внимава да не предизвиква явни нарушения на конкуренцията; |
| --- | --- |

64.

приканва Комисията, освен чрез официалните публикации, широко да разпространява информация, за да осведомява операторите за основателността на политиката си, и така да обяви решителността си да отговори на голямото предизвикателство за пренасочване на пътните превози към морските пътища чрез приемането на подходящи мерки, които са в пълно съответствие с обявените амбиции по отношение на устойчивото развитие, като в същото време внимава да не предизвиква явни нарушения на конкуренцията;

Формалности, свързани с даването на сведения, приложими за корабите, влизащи и излизащи от пристанищата на държавите-членки

| 65. | признава, че опростяването на административните процедури чрез по-широко прилагане на електронното предаване на данни и рационализиране на формалностите за даване на сведения спомага за повишаването на привлекателността на морския транспорт; |
| --- | --- |

65.

признава, че опростяването на административните процедури чрез по-широко прилагане на електронното предаване на данни и рационализиране на формалностите за даване на сведения спомага за повишаването на привлекателността на морския транспорт;

| 66. | отбелязва, че тези мерки оказват и положителен ефект върху безопасността на околната среда и морската безопасност, тъй като ще позволят екипажите да бъдат освободени от административни задължения, за да насочат вниманието си към дежурствата. Освен това, електронното предаване на данни позволява на властите да разполагат с необходимата информация в реално време, за да разпределят средствата за намеса в случай на произшествие; |
| --- | --- |

66.

отбелязва, че тези мерки оказват и положителен ефект върху безопасността на околната среда и морската безопасност, тъй като ще позволят екипажите да бъдат освободени от административни задължения, за да насочат вниманието си към дежурствата. Освен това, електронното предаване на данни позволява на властите да разполагат с необходимата информация в реално време, за да разпределят средствата за намеса в случай на произшествие;

| 67. | приветства избора на еволюиращ процес на хармонизация, гарантиращ съвместимостта и съответствието с графика на Международната морска организация, която си остава подходящото равнище за действие в тази област, както се вижда от предложението за създаване на преходен европейски формуляр, с който се цели да се хармонизират исканията за сведения в сферата на безопасността, докато не бъде създаден формуляр, хармонизиран в световен мащаб. Във връзка с това Комитетът на регионите подкрепя искането към делегациите на държавите-членки, отправено на сесиите на комитета по конвенцията за улесняване на международния превоз по море (FAL), за „полагане на усилия за сближаване на формулярите на конвенция FAL с формулярите, изисквани от съществуващите общностни законодателства“; |
| --- | --- |

67.

приветства избора на еволюиращ процес на хармонизация, гарантиращ съвместимостта и съответствието с графика на Международната морска организация, която си остава подходящото равнище за действие в тази област, както се вижда от предложението за създаване на преходен европейски формуляр, с който се цели да се хармонизират исканията за сведения в сферата на безопасността, докато не бъде създаден формуляр, хармонизиран в световен мащаб. Във връзка с това Комитетът на регионите подкрепя искането към делегациите на държавите-членки, отправено на сесиите на комитета по конвенцията за улесняване на международния превоз по море (FAL), за „полагане на усилия за сближаване на формулярите на конвенция FAL с формулярите, изисквани от съществуващите общностни законодателства“;

| 68. | подкрепя целта за всеобщо разпространение на електронните системи за обмен на данни най-късно до 15 февруари 2013 г., но отбелязва, че за да се оборудва цялата верига на морския транспорт, ще са необходими значителни инвестиции; цената на развитието на системите за предаване на информация е висока за малките пристанища. По тази причина призовава Комисията да уточни финансовата помощ, която би могла да се предостави за това; |
| --- | --- |

68.

подкрепя целта за всеобщо разпространение на електронните системи за обмен на данни най-късно до 15 февруари 2013 г., но отбелязва, че за да се оборудва цялата верига на морския транспорт, ще са необходими значителни инвестиции; цената на развитието на системите за предаване на информация е висока за малките пристанища. По тази причина призовава Комисията да уточни финансовата помощ, която би могла да се предостави за това;

| 69. | смята, както и Комисията, че опростяването и хармонизирането на административните документи и формалности играят важна роля за насърчаването на морския транспорт на къси разстояния. Във връзка с това приветства освобождаването на корабите, плаващи между пристанища на Европейския съюз, от задължението да представят формуляри по конвенцията FAL. Доколкото е възможно, Международният кодекс за сигурност на корабите и пристанищните съоръжения (ISPS) следва да бъде приспособен към дейността на операторите на морския транспорт на къси разстояния; |
| --- | --- |

69.

смята, както и Комисията, че опростяването и хармонизирането на административните документи и формалности играят важна роля за насърчаването на морския транспорт на къси разстояния. Във връзка с това приветства освобождаването на корабите, плаващи между пристанища на Европейския съюз, от задължението да представят формуляри по конвенцията FAL. Доколкото е възможно, Международният кодекс за сигурност на корабите и пристанищните съоръжения (ISPS) следва да бъде приспособен към дейността на операторите на морския транспорт на къси разстояния;

| 70. | изразява съжаление, че не е взет под внимание въпросът за борбата срещу нелегалната имиграция, която чувствително забавя процедурите по експулсиране и създава значителни разходи в някои зони; |
| --- | --- |

70.

изразява съжаление, че не е взет под внимание въпросът за борбата срещу нелегалната имиграция, която чувствително забавя процедурите по експулсиране и създава значителни разходи в някои зони;

| 71. | от друга страна призовава всички държави-членки да приемат пълния текст на Международната конвенция за търсене и спасяване по море и на Международната конвенция за опазване човешкия живот по море. Тези конвенции определят за цялата международна общност общи правила относно задълженията за спасяване и първа помощ на корабокрушенците и мореплавателите в опасност от корабокрушение или тези, които са изоставени във водите на европейското морско пространство. При все това Комитетът счита, че приемането на тези правила трябва да върви успоредно с въвеждането на механизми за солидарност на общностно равнище, тъй като управлението на нередовната миграция по море не може да бъде единствено от отговорността на държавите-членки на Европейския съюз, засегнати от проблемите на миграцията по море. Същевременно подчертава, че усилията, насочени към подобряване на операциите по издирване и спасяване на мигранти и бежанци в бедствено положение по море, са само част от отговора на по-широкия проблем създаван от нередовната миграция по море. |
| --- | --- |

71.

от друга страна призовава всички държави-членки да приемат пълния текст на Международната конвенция за търсене и спасяване по море и на Международната конвенция за опазване човешкия живот по море. Тези конвенции определят за цялата международна общност общи правила относно задълженията за спасяване и първа помощ на корабокрушенците и мореплавателите в опасност от корабокрушение или тези, които са изоставени във водите на европейското морско пространство. При все това Комитетът счита, че приемането на тези правила трябва да върви успоредно с въвеждането на механизми за солидарност на общностно равнище, тъй като управлението на нередовната миграция по море не може да бъде единствено от отговорността на държавите-членки на Европейския съюз, засегнати от проблемите на миграцията по море. Същевременно подчертава, че усилията, насочени към подобряване на операциите по издирване и спасяване на мигранти и бежанци в бедствено положение по море, са само част от отговора на по-широкия проблем създаван от нередовната миграция по море.

Брюксел, 17 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Вж. CdR 22/2008 „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“, пар. 1.

1

(2)  Население, което живее в зона, намираща се не по-далеч от 50 км от море или океан.

2

(3)  Насоки за интегриран подход към въпросите на морската политика: към най-добра практика при интегрираното управление на морското дело и консултация със заинтересованите страни. COM(2008)395 окончателен.

3

(4)  Вж. CdR 22/2008, пар. 14.

4

(5)  Вж. COM(2008) 791 окончателен.

5

(6)  В рамковата директива относно стратегията за морската среда.

6

(7)  Изключителни икономически зони.

7

(8)  Вж. COM(2009) 8 окончателен.

8

(9)  Вж. CdR 119/2006 — „Средносрочeн преглед на бялата книга за транспорт“, пар. 4.4.

9

(10)  Вж. 2008/C 317/8.

10

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/73

---

Становище на Комитета на регионите относно „система на Общността за контрол в областта на рибарството“

(2009/C 211/11)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

| — | горещо приветства цялостната реформа на системата за контрол на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) и призовава Съвета и Европейската комисия да вземат предвид разнообразието и специфичните характеристики на различните флоти и риболовни зони; |
| --- | --- |

—

горещо приветства цялостната реформа на системата за контрол на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) и призовава Съвета и Европейската комисия да вземат предвид разнообразието и специфичните характеристики на различните флоти и риболовни зони;

| — | счита, че културата на спазване на правилата би била насърчена, само ако мерките за контрол се прилагат на базата на диалог и консенсус, вместо да бъдат наложени в рамките на процес „отгоре-надолу“. Приветства новите мерки, предвидени в регламента, за да бъдат принудени държавите-членки да се съобразяват с целите на Общата политика в областта на рибарството, но счита, че въпреки това следва добре да се обмисли доколко са пропорционални подобни мерки. В този смисъл КР е против отказа за прехвърляне или размяна на квоти; |
| --- | --- |

—

счита, че културата на спазване на правилата би била насърчена, само ако мерките за контрол се прилагат на базата на диалог и консенсус, вместо да бъдат наложени в рамките на процес „отгоре-надолу“. Приветства новите мерки, предвидени в регламента, за да бъдат принудени държавите-членки да се съобразяват с целите на Общата политика в областта на рибарството, но счита, че въпреки това следва добре да се обмисли доколко са пропорционални подобни мерки. В този смисъл КР е против отказа за прехвърляне или размяна на квоти;

| — | призовава Съвета да изясни обхвата на новите разпоредби относно любителския риболов по отношение на лицензите и разрешенията. Подобен вид риболов, в случай че не бъде регулиран, би могъл да застраши рибните запаси, предмет на плановете за възстановяване. Въпреки това отговорът, който се дава в регламента, трябва да бъде съразмерен, а не прекален; |
| --- | --- |

—

призовава Съвета да изясни обхвата на новите разпоредби относно любителския риболов по отношение на лицензите и разрешенията. Подобен вид риболов, в случай че не бъде регулиран, би могъл да застраши рибните запаси, предмет на плановете за възстановяване. Въпреки това отговорът, който се дава в регламента, трябва да бъде съразмерен, а не прекален;

| — | изразява особена загриженост за устойчивия и рентабилен дребен риболов, поради което изисква пояснения във връзка с новите разпоредби, които задължават на кораби с дължина 10-15 метра да се инсталира система за наблюдение (VMS), да се води електронен риболовен дневник и да се представя електронна декларация за разтоварване на суша. Комитетът отхвърля разполагането на системи за автоматично разпознаване на всички рибарски кораби с обща дължина над 15 метра и призовава риболовните кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов, да бъдат освободени от изискването да се сертифицира мощността на двигателите; |
| --- | --- |

—

изразява особена загриженост за устойчивия и рентабилен дребен риболов, поради което изисква пояснения във връзка с новите разпоредби, които задължават на кораби с дължина 10-15 метра да се инсталира система за наблюдение (VMS), да се води електронен риболовен дневник и да се представя електронна декларация за разтоварване на суша. Комитетът отхвърля разполагането на системи за автоматично разпознаване на всички рибарски кораби с обща дължина над 15 метра и призовава риболовните кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов, да бъдат освободени от изискването да се сертифицира мощността на двигателите;

| Докладчик | : | сър Simon DAY (UK/ЕНП),член на съвета на графство Devon |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

сър Simon DAY (UK/ЕНП),член на съвета на графство Devon

Отправен документ

Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно предложение за Регламент на Съвета за създаване на система на Общността за контрол на спазването на правилата на Общата политика в областта на рибарството — COM(2008) 718 окончателен

Предложение за регламент на Съвета за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството — COM(2008) 721 окончателен — 2008/0216 (CNS)

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | горещо приветства цялостната реформа на системата за контрол на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). Сегашната система за контрол е неефективна, скъпа и сложна и не води до желаните резултати; |
| --- | --- |

1.

горещо приветства цялостната реформа на системата за контрол на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). Сегашната система за контрол е неефективна, скъпа и сложна и не води до желаните резултати;

| 2. | одобрява заявените цели: опростяване, хармонизиране, стремеж към по-разходоефективен контрол , развитие на култура на спазване на правилата; |
| --- | --- |

2.

одобрява заявените цели: опростяване, хармонизиране, стремеж към по-разходоефективен контрол , развитие на култура на спазване на правилата;

| 3. | счита, че е необходима цялостна реформа и че вариант 3, който предвижда нов регламент, е най-реалистичен; |
| --- | --- |

3.

счита, че е необходима цялостна реформа и че вариант 3, който предвижда нов регламент, е най-реалистичен;

А.   Отчитане на регионалното и местното измерение

| 4. | призовава Съвета и Европейската комисия да вземат предвид разнообразието и специфичните характеристики на различните флоти и риболовни зони, както се посочва в съображение 18 на предложението; |
| --- | --- |

4.

призовава Съвета и Европейската комисия да вземат предвид разнообразието и специфичните характеристики на различните флоти и риболовни зони, както се посочва в съображение 18 на предложението;

| 5. | призовава да се обърне специално внимание на нуждите на периферните морски региони, които в особена степен зависят от риболова. Гъвкавостта и възможността за предприемане на специфични действия, съответстващи на специфични обстоятелства и на съответния регион, са необходими условия за това (1); |
| --- | --- |

5.

призовава да се обърне специално внимание на нуждите на периферните морски региони, които в особена степен зависят от риболова. Гъвкавостта и възможността за предприемане на специфични действия, съответстващи на специфични обстоятелства и на съответния регион, са необходими условия за това (1);

| 6. | подчертава, че с децентрализацията на ОПОР, отразена в създаването на регионалните консултативни съвети (РКС) и преструктурирането на ГД „Рибарство и морско дело“ на Европейската комисия, се акцентира върху все по-голямата нужда от прилагане на новата политическа рамка за контрол на базата на регионалните морета. Това изисква по-голям капацитет на Европейската комисия да управлява многообразието, съдържащо се в регионалния модел; |
| --- | --- |

6.

подчертава, че с децентрализацията на ОПОР, отразена в създаването на регионалните консултативни съвети (РКС) и преструктурирането на ГД „Рибарство и морско дело“ на Европейската комисия, се акцентира върху все по-голямата нужда от прилагане на новата политическа рамка за контрол на базата на регионалните морета. Това изисква по-голям капацитет на Европейската комисия да управлява многообразието, съдържащо се в регионалния модел;

| 7. | подчертава промените, до които ще доведе новата система за контрол в областта на рибарството за местните и регионалните власти, отговарящи за контрола върху рибарството. Новата система може да бъде приложена успешно на място, само ако държавите-членки правилно възложат променените правомощия на всички съответни административни равнища. Необходимите условия за това са достатъчни финансови и човешки ресурси за стабилни организационни структури, снабдени с достатъчни средства за контрол и за насърчаване на естествена култура на спазване на правилата, както и с инструменти за координираното използване на тези средства; |
| --- | --- |

7.

подчертава промените, до които ще доведе новата система за контрол в областта на рибарството за местните и регионалните власти, отговарящи за контрола върху рибарството. Новата система може да бъде приложена успешно на място, само ако държавите-членки правилно възложат променените правомощия на всички съответни административни равнища. Необходимите условия за това са достатъчни финансови и човешки ресурси за стабилни организационни структури, снабдени с достатъчни средства за контрол и за насърчаване на естествена култура на спазване на правилата, както и с инструменти за координираното използване на тези средства;

Б.   Нов общ подход към контрола и наблюдението

Общи разпоредби

| 8. | подкрепя изясняването на съответните отговорности на държавите-членки и регионите, Комисията и Агенцията на Общността за контрол на рибарството (CFCA), за да се избегне дублиране на задачите. Европейската комисия ще продължи да осигурява мерки за мониторинг, необходими, за да се гарантира, че правилата в областта на рибарството се спазват еднакво във всички региони; |
| --- | --- |

8.

подкрепя изясняването на съответните отговорности на държавите-членки и регионите, Комисията и Агенцията на Общността за контрол на рибарството (CFCA), за да се избегне дублиране на задачите. Европейската комисия ще продължи да осигурява мерки за мониторинг, необходими, за да се гарантира, че правилата в областта на рибарството се спазват еднакво във всички региони;

| 9. | приветства новите разпоредби за укрепване на стратегическото планиране, тактическото насочване и стратегиите за вземане на проби при контрола в областта на рибарството, включващи систематичен анализ на риска. За да се избегне некоординирано прилагане на този нов инструмент, КР подкрепя настойчиво подпомагането на органите за наблюдение чрез разработването на единни методологии за управление на риска на всички равнища, както предвижда CFCA в член 112; |
| --- | --- |

9.

приветства новите разпоредби за укрепване на стратегическото планиране, тактическото насочване и стратегиите за вземане на проби при контрола в областта на рибарството, включващи систематичен анализ на риска. За да се избегне некоординирано прилагане на този нов инструмент, КР подкрепя настойчиво подпомагането на органите за наблюдение чрез разработването на единни методологии за управление на риска на всички равнища, както предвижда CFCA в член 112;

| 10. | приветства по-специално новото задължение на държавите-членки за създаване на единен орган във всяка държава-членка (член 5, параграф 5), отговорен за ефективната координация на всички инструменти за контрол на всички равнища; |
| --- | --- |

10.

приветства по-специално новото задължение на държавите-членки за създаване на единен орган във всяка държава-членка (член 5, параграф 5), отговорен за ефективната координация на всички инструменти за контрол на всички равнища;

Намаляване на административните тежести и разходи

| 11. | очаква значително намаление на оперативните разходи с 30 %, като по този начин се увеличава разходната ефективност на системите за контрол на държавите-членки и регионите, при условие че се използват в пълна степен модерни технологии и хармонизирани системи за контрол. Въпреки това счита, че ако не се осъществи това намаление, всяко увеличаване на финансовата тежест за държавите-членки или регионите трябва да се покрива от бюджета на ЕС, особено предвид непропорционалната отговорност на някои държави-членки и региони в областта на ОПOР по отношение на техните квоти; |
| --- | --- |

11.

очаква значително намаление на оперативните разходи с 30 %, като по този начин се увеличава разходната ефективност на системите за контрол на държавите-членки и регионите, при условие че се използват в пълна степен модерни технологии и хармонизирани системи за контрол. Въпреки това счита, че ако не се осъществи това намаление, всяко увеличаване на финансовата тежест за държавите-членки или регионите трябва да се покрива от бюджета на ЕС, особено предвид непропорционалната отговорност на някои държави-членки и региони в областта на ОПOР по отношение на техните квоти;

| 12. | призовава Съвета да постави акцент върху постигането на разходна ефективност чрез създаване на публични структури в бреговите региони, които да интегрират по-добре управлението на рибарството с управлението на други морски дейности, както и чрез създаване на съвместни инспекторати за контрол върху рибарството от страна на бреговите държави-членки и съседните региони; |
| --- | --- |

12.

призовава Съвета да постави акцент върху постигането на разходна ефективност чрез създаване на публични структури в бреговите региони, които да интегрират по-добре управлението на рибарството с управлението на други морски дейности, както и чрез създаване на съвместни инспекторати за контрол върху рибарството от страна на бреговите държави-членки и съседните региони;

| 13. | наскоро препоръча дейността на инспекторатите за контрол върху рибарството да бъде допълнена със задачи като тези на инспекторатите по околната среда, граничния контрол, морските спасителни служби и гражданската защита (2) и приветства новата разпоредба за създаване на интегрирана мрежа за морско наблюдение (член 4, член 112, член 17, буква ж) относно правомощията на CFCA); |
| --- | --- |

13.

наскоро препоръча дейността на инспекторатите за контрол върху рибарството да бъде допълнена със задачи като тези на инспекторатите по околната среда, граничния контрол, морските спасителни служби и гражданската защита (2) и приветства новата разпоредба за създаване на интегрирана мрежа за морско наблюдение (член 4, член 112, член 17, буква ж) относно правомощията на CFCA);

Засилено използване на модерни технологии

| 14. | приветства с известни резерви акцента в предложението, поставен върху увеличаването на използването на модерни технологии и ефективни системи за валидиране на данни, включително системи за наблюдение на корабите и други подходящи и разходоефективни системи (членове 9-11), което отчасти отразява предходна препоръка на КР (3). Въпреки това, макар електронното наблюдение да е основен компонент от разходоефективните системи за правоприлагане и управление в областта на рибарството, то не бива да бъде дублирано. Съоръженията следва да съответстват на големината на корабите и продължителността и курса на пътуването. По-специално КР изразява загриженост, че Автоматизираната система за идентифициране (AIS) е предназначена за сигурността на корабоплаването и не е подходяща за контрол върху рибарството; |
| --- | --- |

14.

приветства с известни резерви акцента в предложението, поставен върху увеличаването на използването на модерни технологии и ефективни системи за валидиране на данни, включително системи за наблюдение на корабите и други подходящи и разходоефективни системи (членове 9-11), което отчасти отразява предходна препоръка на КР (3). Въпреки това, макар електронното наблюдение да е основен компонент от разходоефективните системи за правоприлагане и управление в областта на рибарството, то не бива да бъде дублирано. Съоръженията следва да съответстват на големината на корабите и продължителността и курса на пътуването. По-специално КР изразява загриженост, че Автоматизираната система за идентифициране (AIS) е предназначена за сигурността на корабоплаването и не е подходяща за контрол върху рибарството;

| 15. | технологиите се развиват постоянно и КР настоява регламентът да бъде адаптиран към нуждите на бъдещето чрез ефективен регулаторен механизъм за приспособяване към техническата промяна. Призовава местните и регионалните власти и организациите на производителите да бъдат включени в пилотни проекти, свързани със средства за проследяване като генетичния анализ (член 13, параграф 1); |
| --- | --- |

15.

технологиите се развиват постоянно и КР настоява регламентът да бъде адаптиран към нуждите на бъдещето чрез ефективен регулаторен механизъм за приспособяване към техническата промяна. Призовава местните и регионалните власти и организациите на производителите да бъдат включени в пилотни проекти, свързани със средства за проследяване като генетичния анализ (член 13, параграф 1);

Наблюдение на риболова и на пускането в продажба

| 16. | подчертава, че контролът по море трябва да се запази, тъй като понастоящем е единственият метод, който позволява да се наблюдават по подходящ начин риболовните съоръжения и техническите мерки за опазване, размера на окото на мрежата и т.н., често регулирани от разпоредби относно отражението на риболова върху околната среда; |
| --- | --- |

16.

подчертава, че контролът по море трябва да се запази, тъй като понастоящем е единственият метод, който позволява да се наблюдават по подходящ начин риболовните съоръжения и техническите мерки за опазване, размера на окото на мрежата и т.н., често регулирани от разпоредби относно отражението на риболова върху околната среда;

| 17. | застъпва се за двоен подход, който се стреми към баланс между контрола на море и на суша. Той следва да включва: а) подобрения в необходимия и ефективен контрол по море и б) подобрен контрол и инспекции на суша, които са насочени към основните пристанища, включително подобрения при контрола върху вносната риба. Осигуряването на по-надеждни данни за разтоварванията е от решаващо значение за подобряване на процеса на оценка на рибните запаси; |
| --- | --- |

17.

застъпва се за двоен подход, който се стреми към баланс между контрола на море и на суша. Той следва да включва: а) подобрения в необходимия и ефективен контрол по море и б) подобрен контрол и инспекции на суша, които са насочени към основните пристанища, включително подобрения при контрола върху вносната риба. Осигуряването на по-надеждни данни за разтоварванията е от решаващо значение за подобряване на процеса на оценка на рибните запаси;

| 18. | с оглед на това, че управлението на флота продължава да бъде елемент с основно значение за ОПОР, КР приветства новите инструменти за наблюдение, сертифициране и кръстосана проверка на мощността на двигателя на кораби, с изключение на кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов (членове 30-32); |
| --- | --- |

18.

с оглед на това, че управлението на флота продължава да бъде елемент с основно значение за ОПОР, КР приветства новите инструменти за наблюдение, сертифициране и кръстосана проверка на мощността на двигателя на кораби, с изключение на кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов (членове 30-32);

| 19. | КР е особено загрижен за устойчивия и рентабилен дребен риболов, поради което изисква пояснения във връзка с новите разпоредби, които задължават на кораби с дължина 10-15 метра да се инсталира система за наблюдение (VMS) (член 9), да се води електронен риболовен дневник (член 14) и да се представя електронна декларация за разтоварване на суша (член 21), като обаче е възможно държавите-членки да въведат дерогациии. За да може да бъдат подкрепени по-малките кораби при изпълнението на новите разпоредби, КР настоява да се предоставят по-широки дерогации или да се увеличи финансирането от страна на ЕС и националното финансиране за тази цел; |
| --- | --- |

19.

КР е особено загрижен за устойчивия и рентабилен дребен риболов, поради което изисква пояснения във връзка с новите разпоредби, които задължават на кораби с дължина 10-15 метра да се инсталира система за наблюдение (VMS) (член 9), да се води електронен риболовен дневник (член 14) и да се представя електронна декларация за разтоварване на суша (член 21), като обаче е възможно държавите-членки да въведат дерогациии. За да може да бъдат подкрепени по-малките кораби при изпълнението на новите разпоредби, КР настоява да се предоставят по-широки дерогации или да се увеличи финансирането от страна на ЕС и националното финансиране за тази цел;

| 20. | насърчава проекти на местно/регионално равнище за доброволно, субсидирано въвеждане на посочените по-горе системи за наблюдение или на подобни системи на кораби по-малки от 10-15 метра, например с оглед на управлението на защитените морски зони и зоните за опазване на ресурсите; |
| --- | --- |

20.

насърчава проекти на местно/регионално равнище за доброволно, субсидирано въвеждане на посочените по-горе системи за наблюдение или на подобни системи на кораби по-малки от 10-15 метра, например с оглед на управлението на защитените морски зони и зоните за опазване на ресурсите;

| 21. | изразява съгласие, че, за да се гарантира достатъчно ниво на контрол, държавите-членки и регионите следва да наблюдават кораби по-малки от 10 метра чрез план за извадки. Въпреки това, КР иска пояснение във връзка с плана за извадки, който, „доколкото е възможно, е стандартизиран в рамките на регионите“ (член 16, параграф 2 и член 22, параграф 2); |
| --- | --- |

21.

изразява съгласие, че, за да се гарантира достатъчно ниво на контрол, държавите-членки и регионите следва да наблюдават кораби по-малки от 10 метра чрез план за извадки. Въпреки това, КР иска пояснение във връзка с плана за извадки, който, „доколкото е възможно, е стандартизиран в рамките на регионите“ (член 16, параграф 2 и член 22, параграф 2);

| 22. | приветства новите общи стандарти за наблюдение на пускането в продажба, насочени към пълно проследяване на разтоварванията. Това е в интерес на намаляването на незаконни разтоварвания на риба, както и на потребителите, на които се предоставя необходимата информация за продукта на всеки етап от пускането му в продажба (член 51); |
| --- | --- |

22.

приветства новите общи стандарти за наблюдение на пускането в продажба, насочени към пълно проследяване на разтоварванията. Това е в интерес на намаляването на незаконни разтоварвания на риба, както и на потребителите, на които се предоставя необходимата информация за продукта на всеки етап от пускането му в продажба (член 51);

Специфично наблюдение на многогодишните планове и на техническите мерки

| 23. | приканва местните и регионалните власти за контрол и заинтересованите страни да бъдат включени в определянето на „определените пристанища“ (член 34) и в създаването на национални и регионални програми за контролна дейност, приложими към всеки многогодишен план (член 36); |
| --- | --- |

23.

приканва местните и регионалните власти за контрол и заинтересованите страни да бъдат включени в определянето на „определените пристанища“ (член 34) и в създаването на национални и регионални програми за контролна дейност, приложими към всеки многогодишен план (член 36);

| 24. | призовава отново за подобрен контрол върху техническите мерки, целящи намаляване и дори премахване на изхвърлянията, като се вземат предвид местните условия и се предлагат стимули (4). Въпреки това, изглежда няма полза от забавяне на връщането на необходимите изхвърляния в морето и следва да се регистрира само общата оценка на количествата; |
| --- | --- |

24.

призовава отново за подобрен контрол върху техническите мерки, целящи намаляване и дори премахване на изхвърлянията, като се вземат предвид местните условия и се предлагат стимули (4). Въпреки това, изглежда няма полза от забавяне на връщането на необходимите изхвърляния в морето и следва да се регистрира само общата оценка на количествата;

| 25. | приветства новата, усъвършенствана система за наблюдение на корабите, предложена за защитените морски зони (член 39), която предоставя на властите по-добри инструменти за изпълнение на задълженията им по управлението на тези зони. Въпреки това, защитените морски зони следва също така да бъдат добре определени и тяхната цел да е ясно обявена, за да се гарантира, че се наблюдават само онези кораби, които не разполагат с разрешение за риболов в такива зони; |
| --- | --- |

25.

приветства новата, усъвършенствана система за наблюдение на корабите, предложена за защитените морски зони (член 39), която предоставя на властите по-добри инструменти за изпълнение на задълженията им по управлението на тези зони. Въпреки това, защитените морски зони следва също така да бъдат добре определени и тяхната цел да е ясно обявена, за да се гарантира, че се наблюдават само онези кораби, които не разполагат с разрешение за риболов в такива зони;

Наблюдение на любителския риболов

| 26. | призовава Съвета да изясни обхвата на новия член 47 относно любителския риболов. Подобен вид риболов, в случай че не бъде регулиран, би могъл да застраши рибните запаси, предмет на плановете за възстановяване, например чрез професионалния риболовен туризъм или през периоди, в които не е разрешен риболовът с търговска цел; |
| --- | --- |

26.

призовава Съвета да изясни обхвата на новия член 47 относно любителския риболов. Подобен вид риболов, в случай че не бъде регулиран, би могъл да застраши рибните запаси, предмет на плановете за възстановяване, например чрез професионалния риболовен туризъм или през периоди, в които не е разрешен риболовът с търговска цел;

В.   Култура на спазване на правилата

| 27. | призовава в петото съображение на Регламента да се акцентира по-силно върху развиването на естествена култура на спазване на правилата за риболов, установени с участието на всички заинтересовани страни. Тя следва да се счита за крайъгълен камък на всяка ефективна реформа на системата за контрол; |
| --- | --- |

27.

призовава в петото съображение на Регламента да се акцентира по-силно върху развиването на естествена култура на спазване на правилата за риболов, установени с участието на всички заинтересовани страни. Тя следва да се счита за крайъгълен камък на всяка ефективна реформа на системата за контрол;

| 28. | счита, че културата на спазване на правилата би била насърчена, само ако мерките за контрол се прилагат на базата на диалог и консенсус, вместо да бъдат наложени в рамките на процес „отгоре-надолу“. Съществува нужда от развиване на последователно партньорство между рибарите, властите, извършващи контрола, научноизследователските институции, НПО и риболовната промишленост, като регионалните консултативни съвети и групите на местно ниво, създадени по ос 4 на ЕФР, подпомагат този вид сътрудничество. КР подчертава, че на рибарите трябва да се предостави отговорност за наблюдението на риболова и риболовните права (5); |
| --- | --- |

28.

счита, че културата на спазване на правилата би била насърчена, само ако мерките за контрол се прилагат на базата на диалог и консенсус, вместо да бъдат наложени в рамките на процес „отгоре-надолу“. Съществува нужда от развиване на последователно партньорство между рибарите, властите, извършващи контрола, научноизследователските институции, НПО и риболовната промишленост, като регионалните консултативни съвети и групите на местно ниво, създадени по ос 4 на ЕФР, подпомагат този вид сътрудничество. КР подчертава, че на рибарите трябва да се предостави отговорност за наблюдението на риболова и риболовните права (5);

| 29. | призовава Европейската комисия да положи най-големи усилия, за да гарантира, че всички международни партньори се придържат към културата на спазване на правилата, както и че тя се спазва в други води, в които оперират кораби от ЕС; |
| --- | --- |

29.

призовава Европейската комисия да положи най-големи усилия, за да гарантира, че всички международни партньори се придържат към културата на спазване на правилата, както и че тя се спазва в други води, в които оперират кораби от ЕС;

| 30. | счита опростяването на правилата за контрол върху риболова за първостепенна цел (6) и приветства значителните стъпки, които Комисията предприе в това отношение. По този начин се намалява административната тежест върху властите и частния сектор, като се улеснява наблюдението на правилата. Също така се засилва и доверието от страна на заинтересованите страни, като се насърчава културата на спазване на правилата; |
| --- | --- |

30.

счита опростяването на правилата за контрол върху риболова за първостепенна цел (6) и приветства значителните стъпки, които Комисията предприе в това отношение. По този начин се намалява административната тежест върху властите и частния сектор, като се улеснява наблюдението на правилата. Също така се засилва и доверието от страна на заинтересованите страни, като се насърчава културата на спазване на правилата;

Въвеждане на хармонизирани възпиращи санкции

| 31. | приветства въвеждането на хармонизирани и възпиращи административни санкции за сериозни нарушения (член 82), включително създаването на система от наказателни точки (член 84), която може да доведе до временно или окончателно отнемане на разрешителното за риболов, както и създаването на национални регистри на нарушенията (член 85); |
| --- | --- |

31.

приветства въвеждането на хармонизирани и възпиращи административни санкции за сериозни нарушения (член 82), включително създаването на система от наказателни точки (член 84), която може да доведе до временно или окончателно отнемане на разрешителното за риболов, както и създаването на национални регистри на нарушенията (член 85);

| 32. | счита, че всичко това отразява предишни призиви на КР за хармонизиране на възпиращи и наказателни мерки (7) и спомага за коригиране на произволното естество на сегашната система, слага край на политиката „престъпленията са изгодни“ и намалява преместването на нарушителите в държавите-членки с най-ниски наказания; |
| --- | --- |

32.

счита, че всичко това отразява предишни призиви на КР за хармонизиране на възпиращи и наказателни мерки (7) и спомага за коригиране на произволното естество на сегашната система, слага край на политиката „престъпленията са изгодни“ и намалява преместването на нарушителите в държавите-членки с най-ниски наказания;

| 33. | призовава държавите-членки и регионите да хармонизират своите санкции за нарушения, извършени в трансгранични риболовни региони, например в трансгранични защитени морски зони; |
| --- | --- |

33.

призовава държавите-членки и регионите да хармонизират своите санкции за нарушения, извършени в трансгранични риболовни региони, например в трансгранични защитени морски зони;

| 34. | счита за уместни призивите за използване на субсидиите като допълнителен елемент на санкции, заедно с глобите, като кораби, извършили многократни и сериозни нарушения, бъдат изключвани от публични помощи или субсидии. Развиването на култура на спазване на правилата, обаче, би било значително подпомогнато чрез положителни стимули, като по-голям брой на дните, прекарани от риболовните съдове в морето, или други поощрения в замяна на участие в схеми, като използване на по-селективни риболовни съоръжения, подкрепа за забраните за риболовни дейности с незабавен ефект, участие в планове за избягване на определени видове рибни запаси и т.н.; |
| --- | --- |

34.

счита за уместни призивите за използване на субсидиите като допълнителен елемент на санкции, заедно с глобите, като кораби, извършили многократни и сериозни нарушения, бъдат изключвани от публични помощи или субсидии. Развиването на култура на спазване на правилата, обаче, би било значително подпомогнато чрез положителни стимули, като по-голям брой на дните, прекарани от риболовните съдове в морето, или други поощрения в замяна на участие в схеми, като използване на по-селективни риболовни съоръжения, подкрепа за забраните за риболовни дейности с незабавен ефект, участие в планове за избягване на определени видове рибни запаси и т.н.;

Сътрудничество между държавите-членки, Европейската комисия и CFCA

| 35. | приветства засилените разпоредби за подобряване на сътрудничеството между органите за контрол върху риболова в държавите-членки/регионите и Комисията, включващи съвременен подход към обмена на данни. CFCA следва да играе основна роля в създаването на условия за този подход; |
| --- | --- |

35.

приветства засилените разпоредби за подобряване на сътрудничеството между органите за контрол върху риболова в държавите-членки/регионите и Комисията, включващи съвременен подход към обмена на данни. CFCA следва да играе основна роля в създаването на условия за този подход;

| 36. | отбелязва напредъка в разработването на съвместни морски планове за разполагане. Въпреки това, изглежда че не е постигнат подобен напредък в случаите на инспекции на суша. Заедно с това трябва да се въведе сътрудничество с компетентните служби на трети страни, като се гарантира, че те разполагат с необходимите средства и правомощия; |
| --- | --- |

36.

отбелязва напредъка в разработването на съвместни морски планове за разполагане. Въпреки това, изглежда че не е постигнат подобен напредък в случаите на инспекции на суша. Заедно с това трябва да се въведе сътрудничество с компетентните служби на трети страни, като се гарантира, че те разполагат с необходимите средства и правомощия;

| 37. | счита, че новите уебсайтове с ограничен достъп, които ще бъдат създадени за обмен на данни (член 106-108), и систематичните кръстосани проверки на всички налични данни (член 102) ще увеличат капацитета на Европейската комисия да оцени в каква степен държавите-членки реално прилагат ОПОР; |
| --- | --- |

37.

счита, че новите уебсайтове с ограничен достъп, които ще бъдат създадени за обмен на данни (член 106-108), и систематичните кръстосани проверки на всички налични данни (член 102) ще увеличат капацитета на Европейската комисия да оцени в каква степен държавите-членки реално прилагат ОПОР;

| 38. | в миналото е изразявал подкрепа за създаването на „Европейски инспекторат за рибарството“ (8) и във връзка с това приветства разширяването на мандата на Агенцията на Общността за контрол на рибарството (CFCA), в съответствие с разпоредбите на член 112 от предложението за регламент. Въпреки това КР настоява предвидената помощ от страна на CFCA за националните, регионалните и местните власти за контрол на рибарството да обхваща стандартизирането на процедурите за контрол и инспекции по море и на суша, проверяването на националните стандарти за обучение, провеждането на работни срещи и семинари, както и да включва служба за помощ, към която могат да се обръщат държавите-членки, регионалните консултативни съвети или професионалните организации със запитвания относно обхвата и тълкуването на регламента; |
| --- | --- |

38.

в миналото е изразявал подкрепа за създаването на „Европейски инспекторат за рибарството“ (8) и във връзка с това приветства разширяването на мандата на Агенцията на Общността за контрол на рибарството (CFCA), в съответствие с разпоредбите на член 112 от предложението за регламент. Въпреки това КР настоява предвидената помощ от страна на CFCA за националните, регионалните и местните власти за контрол на рибарството да обхваща стандартизирането на процедурите за контрол и инспекции по море и на суша, проверяването на националните стандарти за обучение, провеждането на работни срещи и семинари, както и да включва служба за помощ, към която могат да се обръщат държавите-членки, регионалните консултативни съвети или професионалните организации със запитвания относно обхвата и тълкуването на регламента;

Г.   Ефективно прилагане на правилата на ОПОР

Нови стандарти за наблюдение и инспекции

| 39. | признава необходимостта от увеличаване не само на равнището на санкции, но и на степента на разкриваемост, постигната от системите за контрол, въведени от инспекционните и наблюдаващите органи. КР приветства във връзка с това новите разпоредби за стандартизиране на схемите за наблюдение и дейността на наблюдателите, както и приемливостта на докладите от наблюдения (членове 61-64); |
| --- | --- |

39.

признава необходимостта от увеличаване не само на равнището на санкции, но и на степента на разкриваемост, постигната от системите за контрол, въведени от инспекционните и наблюдаващите органи. КР приветства във връзка с това новите разпоредби за стандартизиране на схемите за наблюдение и дейността на наблюдателите, както и приемливостта на докладите от наблюдения (членове 61-64);

| 40. | подкрепя възможността държава-членка да инспектира своите кораби или тези на друга държава-членка също и в крайбрежните води в зона по-малка от 12 морски мили, както и да извършва инспекции на територията на друга държава-членка (членове 71-73). КР насърчава местните и регионалните органи за контрол, действащи в гранични региони, да развиват синергии, като търсят близко сътрудничество при тяхната инспекционна дейност и прилагат бързо процедурата за разрешение, предвидена в член 72; |
| --- | --- |

40.

подкрепя възможността държава-членка да инспектира своите кораби или тези на друга държава-членка също и в крайбрежните води в зона по-малка от 12 морски мили, както и да извършва инспекции на територията на друга държава-членка (членове 71-73). КР насърчава местните и регионалните органи за контрол, действащи в гранични региони, да развиват синергии, като търсят близко сътрудничество при тяхната инспекционна дейност и прилагат бързо процедурата за разрешение, предвидена в член 72;

Повишаване на правомощията на Комисията за оценка, управление и контрол

| 41. | подкрепя известно увеличение на използването на съществуващите правомощия на Европейската комисия в случаите, в които тя цели да осигури еднакви условия в областта на контрола, като основната отговорност за контрола в областта на ОПОР остане на държавите-членки. КР приветства с известни резерви допълнителните правомощия, дадени на Европейската комисия при извършването на независими проверки (член 90), както и одит на системите за контрол на държавите-членки (член 92). От друга страна, обхватът на новите правомощия, дадени на Европейската комисия за създаване на специфичен план за действие във връзка с контрола за неизпълняващи изискванията държави-членки, с цел подобряване на прилагането на ОПОР (член 94, параграф 4), трябва да бъде изяснен; |
| --- | --- |

41.

подкрепя известно увеличение на използването на съществуващите правомощия на Европейската комисия в случаите, в които тя цели да осигури еднакви условия в областта на контрола, като основната отговорност за контрола в областта на ОПОР остане на държавите-членки. КР приветства с известни резерви допълнителните правомощия, дадени на Европейската комисия при извършването на независими проверки (член 90), както и одит на системите за контрол на държавите-членки (член 92). От друга страна, обхватът на новите правомощия, дадени на Европейската комисия за създаване на специфичен план за действие във връзка с контрола за неизпълняващи изискванията държави-членки, с цел подобряване на прилагането на ОПОР (член 94, параграф 4), трябва да бъде изяснен;

| 42. | призовава Европейската комисия да избягва всяка тенденция към взимане на микрорешения. В това отношение се поставя под въпрос прехвърлянето на Комисията на правомощието за забрана за риболовни дейности с незабавен ефект (член 45), макар това да е евентуално в полза на видове, засегнати от свръхулов; |
| --- | --- |

42.

призовава Европейската комисия да избягва всяка тенденция към взимане на микрорешения. В това отношение се поставя под въпрос прехвърлянето на Комисията на правомощието за забрана за риболовни дейности с незабавен ефект (член 45), макар това да е евентуално в полза на видове, засегнати от свръхулов;

| 43. | подчертава, че получаването на допълнителни правомощия следва да се основава на ново определение за сътрудничество с държавите-членки, както и в рамките на Европейската комисия по въпросите на изграждането на капацитет в ГД „Рибарство и морско дело“ и CFCA, но също така и на засилено институционално взаимодействие с ГД „Околна среда“ на Европейската комисия; |
| --- | --- |

43.

подчертава, че получаването на допълнителни правомощия следва да се основава на ново определение за сътрудничество с държавите-членки, както и в рамките на Европейската комисия по въпросите на изграждането на капацитет в ГД „Рибарство и морско дело“ и CFCA, но също така и на засилено институционално взаимодействие с ГД „Околна среда“ на Европейската комисия;

Мерки за осигуряване на спазването от страна на държавите-членки

| 44. | признава, че погрешното прилагане от страна на една държава-членка може да подкопае, по-специално за мигриращите видове риба, доброто управление на общия ресурс от риба. КР отбелязва, че единствената процедура, която Комисията може да приложи в случай на неприлагане от страна на държава-членка, е процедурата за нарушение, която е много дълга и не гарантира налагането на санкции; |
| --- | --- |

44.

признава, че погрешното прилагане от страна на една държава-членка може да подкопае, по-специално за мигриращите видове риба, доброто управление на общия ресурс от риба. КР отбелязва, че единствената процедура, която Комисията може да приложи в случай на неприлагане от страна на държава-членка, е процедурата за нарушение, която е много дълга и не гарантира налагането на санкции;

| 45. | приветства в това отношение новите мерки, предвидени в регламента, чрез които държавите-членки да бъдат принудени да се съобразяват с целите на Общата политика в областта на рибарството, включително забрана на риболовните дейности по инициатива на Комисията (член 96) и финансови мерки срещу държавите-членки, като временно преустановяване и спиране на финансова помощ от Общността (член 95). Въпреки това, КР изразява загриженост, че разширеният обхват, включващ намаляване на квоти (член 98) и отказ за прехвърляне на квоти (член 99), може да означава, че Комисията би могла едностранно да подкопае относителната стабилност на общия допустим улов (ОДУ) и на квотите между държавите-членки; |
| --- | --- |

45.

приветства в това отношение новите мерки, предвидени в регламента, чрез които държавите-членки да бъдат принудени да се съобразяват с целите на Общата политика в областта на рибарството, включително забрана на риболовните дейности по инициатива на Комисията (член 96) и финансови мерки срещу държавите-членки, като временно преустановяване и спиране на финансова помощ от Общността (член 95). Въпреки това, КР изразява загриженост, че разширеният обхват, включващ намаляване на квоти (член 98) и отказ за прехвърляне на квоти (член 99), може да означава, че Комисията би могла едностранно да подкопае относителната стабилност на общия допустим улов (ОДУ) и на квотите между държавите-членки;

| 46. | счита, че въпреки това следва добре да се обмисли доколко са пропорционални подобни мерки. КР изразява загриженост дали разходите няма да се поемат от крайбрежните региони на ЕС и тяхната риболовна промишленост, вместо от държавите-членки; |
| --- | --- |

46.

счита, че въпреки това следва добре да се обмисли доколко са пропорционални подобни мерки. КР изразява загриженост дали разходите няма да се поемат от крайбрежните региони на ЕС и тяхната риболовна промишленост, вместо от държавите-членки;

| 47. | призовава Европейската комисия успоредно с това да продължи с основания на по-голямо сътрудничество подход, започнат чрез новите меморандуми за разбирателство, които тя е подписала с някои държави-членки и в които се съдържат ясно определени критерии за подобрения в системата за контрол върху рибарството в съответните държави-членки. Местните и регионалните контролни органи следва да бъдат включени в изготвянето на такива меморандуми; |
| --- | --- |

47.

призовава Европейската комисия успоредно с това да продължи с основания на по-голямо сътрудничество подход, започнат чрез новите меморандуми за разбирателство, които тя е подписала с някои държави-членки и в които се съдържат ясно определени критерии за подобрения в системата за контрол върху рибарството в съответните държави-членки. Местните и регионалните контролни органи следва да бъдат включени в изготвянето на такива меморандуми;

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Предложение за Регламент на Съвета, съображение 29

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (29) | На Комисията следва да се предоставят правомощия да забранява риболова, когато квотата на държава-членка или самият ОДУ са изчерпани. Комисията следва също да бъде оправомощена да приспада от квотите и да отказва прехвърляния или размяна на квоти, за да се гарантира постигането на целите на Общата политика в областта на рибарството от страна на държавите-членки. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(29)

На Комисията следва да се предоставят правомощия да забранява риболова, когато квотата на държава-членка или самият ОДУ са изчерпани. Комисията следва също да бъде оправомощена да приспада от квотите и да отказва прехвърляния или размяна на квоти, за да се гарантира постигането на целите на Общата политика в областта на рибарството от страна на държавите-членки.

| (29) | На Комисията следва да се предоставят правомощия да забранява риболова, когато квотата на държава-членка или самият ОДУ са изчерпани. Комисията следва също да бъде оправомощена да приспада от квотите и да отказва прехвърляния или размяна на квоти, за да се гарантира постигането на целите на Общата политика в областта на рибарството от страна на държавите-членки. |
| --- | --- |

(29)

На Комисията следва да се предоставят правомощия да забранява риболова, когато квотата на държава-членка или самият ОДУ са изчерпани. Комисията следва също да бъде оправомощена да приспада от квотите и да отказва прехвърляния или размяна на квоти, за да се гарантира постигането на целите на Общата политика в областта на рибарството от страна на държавите-членки.

Изложение на мотивите

КР приема, че държава-членка, която позволи на флота системно да превишава своята квота или която не предприеме мерките, необходими да се гарантира спазване на правилата на общата политика в областта на рибарството, следва да бъде наказана. Въпреки това, механизмите за това не бива да включват приспадане от квотите и отказ от прехвърляния на квоти или размяна на квоти, тъй като това няма да засегне държавата-членка, която не спазва правилата, а флоти, които може да нямат нищо общо с нарушенията и дори, в случай на размяна на квоти, други държави-членки, които нямат нищо общо с въпросното нарушение. Освен това, тези мерки биха означавали, че Комисията би могла да промени едностранно относителната стабилност между държавите-членки.

Изменение 2

Предложение за Регламент на Съвета, член 4, параграф 21

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (21) | „Данни от система за наблюдение на корабите“ означава данни за идентичността на риболовен кораб, географското местоположение, датата, часа, курса и скоростта, предадени чрез устройства за спътниково проследяване, инсталирани на борда на риболовните кораби, до центъра за наблюдение на риболова на държавата на флага; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(21)

„Данни от система за наблюдение на корабите“ означава данни за идентичността на риболовен кораб, географското местоположение, датата, часа, курса и скоростта, предадени чрез устройства за спътниково проследяване, инсталирани на борда на риболовните кораби, до центъра за наблюдение на риболова на държавата на флага;

| (21) | „Данни от система за наблюдение на корабите“ означава данни за идентичността на риболовен кораб, географското местоположение, датата, часа, курса и скоростта, предадени чрез устройства за спътниково проследяване или подобни наземно базирани системи за наблюдение, инсталирани на борда на риболовните кораби, до центъра за наблюдение на риболова на държавата на флага; |
| --- | --- |

(21)

„Данни от система за наблюдение на корабите“ означава данни за идентичността на риболовен кораб, географското местоположение, датата, часа, курса и скоростта, предадени чрез устройства за спътниково проследяване или подобни наземно базирани системи за наблюдение, инсталирани на борда на риболовните кораби, до центъра за наблюдение на риболова на държавата на флага;

Изложение на мотивите

Това определение би попречило след съответно тестване да се използват по-евтините, но също толкова ефикасни средства на Системата за наблюдение на корабите (VMS), които биха могли да бъдат по-подходящи за риболовните кораби с обща дължина от 10 до 15 м, опериращи в достатъчно близо до наземно базираните системи за наблюдение. КР изменя това определение и съответните алинеи на член 9 (вж. изменение 7).

Изменение 3

Предложение за Регламент на Съвета, член 4 — създава се нов параграф след параграф 24

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | „
  Сериозно нарушение“

  означава поведение, за което се смята, че нанася особени вреди на правилното прилагане на правилата на ОПОР, по-специално в области като опазването на рибните запаси, наблюдението на риболовните дейности и пускането на пазара на риболовни продукти, по-специално дейностите, изброени в член 42, параграф 1 на Регламент (EО) No 1005/2008 на Съвета. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

„
  Сериозно нарушение“

  означава поведение, за което се смята, че нанася особени вреди на правилното прилагане на правилата на ОПОР, по-специално в области като опазването на рибните запаси, наблюдението на риболовните дейности и пускането на пазара на риболовни продукти, по-специално дейностите, изброени в член 42, параграф 1 на Регламент (EО) No 1005/2008 на Съвета.

Изложение на мотивите

КР иска пояснение за това кои нарушения се считат за „сериозни“, за да може да бъде приложен член 82. Следва да се обърне допълнително внимание на различните тълкувания на държавите-членки и съответните критерии следва да бъдат хармонизирани в колкото може по-голяма степен.

Изменение 4

Предложение за Регламент на Съвета, член 4 — създава се нов параграф след параграф 24

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | „Тръжен център“

  означава физическо или юридическо лице, което е регигистрирано и упълномощено да действа като тръжен център за риба, в който рибата се продава най-напред с конкурентно наддаване или чрез преки продажби на регистрирани купувачи. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

„Тръжен център“

  означава физическо или юридическо лице, което е регигистрирано и упълномощено да действа като тръжен център за риба, в който рибата се продава най-напред с конкурентно наддаване или чрез преки продажби на регистрирани купувачи.

Изложение на мотивите

КР отбелязва, че не е предложена дефиниция на „тръжен център“, но член 52 изисква някои видове рибни запаси да бъдат продавани най-напред в тръжен център. За целите на настоящия регламент „търгът“ не следва да се ограничава до „конкурентно наддаване“.

Изменение 5

Предложение за Регламент на Съвета, член 4 — създава се нов параграф след параграф 24

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | „Любителски риболов“

  представлява риболов, различен от риболова с търговска цел и лицензирания риболов, при който се упражнява любителски риболов в големи мащаби от нелицензиран кораб или кораби в открито море, като се ловят рибните запаси, които са обект на многогодишни планове. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

„Любителски риболов“

  представлява риболов, различен от риболова с търговска цел и лицензирания риболов, при който се упражнява любителски риболов в големи мащаби от нелицензиран кораб или кораби в открито море, като се ловят рибните запаси, които са обект на многогодишни планове.

Изложение на мотивите

В член 47 се споменава понятието „любителски риболов“. Член 47 може и да бъде преформулиран от Комисията, но КР предлага това определение за „любителски риболов“, за да се поясни контекстът на настоящото предложение.

Въпреки това, нетърговски любителски риболов обикновено означава всеки риболов в морски води, включително спортен риболов, любителски риболов и риболовни турнири, провеждани на кораб, за който не е необходимо да се притежава разрешително за риболов, в съответствие с Регламент (EО) No 1281/2005 на Комисията от 3 август 2005 г.

Изменение 6

Предложение за Регламент на Съвета, член 5, параграф 6

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 6.   Плащанията за подпомагане от Европейския фонд за рибарство съгласно Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета и като финансов принос на Общността за мерките, посочени в член 8, параграф а) от Регламент (ЕО)  No 861/2006 на Съвета, зависят от спазването от страна на държавите-членки на техните задължения за осигуряване на съвместимост и правоприлагане на правилата за опазване, контрол, инспекции и правоприлагане съгласно Общата политика в областта на рибарството, свързани или имащи въздействие върху ефективността на финансираните мерки и за използване и поддържане на ефективен режим на инспекции, наблюдение, надзор и правоприлагане за тази цел. | 6.   Плащанията за подпомагане от Европейския фонд за рибарство съгласно Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета и като финансов принос на Общността за мерките, посочени в член 8, параграф а от Регламент (ЕО)  No 861/2006 на Съвета, зависят от спазването от страна на държавите-членки на техните задължения за осигуряване на съвместимост и правоприлагане на правилата за опазване, контрол, инспекции и правоприлагане съгласно Общата политика в областта на рибарството, свързани или имащи въздействие върху ефективността на финансираните мерки и за използване и поддържане на ефективен режим на инспекции, наблюдение, надзор и правоприлагане за тази цел. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

6.   Плащанията за подпомагане от Европейския фонд за рибарство съгласно Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета и като финансов принос на Общността за мерките, посочени в член 8, параграф а) от Регламент (ЕО)  No 861/2006 на Съвета, зависят от спазването от страна на държавите-членки на техните задължения за осигуряване на съвместимост и правоприлагане на правилата за опазване, контрол, инспекции и правоприлагане съгласно Общата политика в областта на рибарството, свързани или имащи въздействие върху ефективността на финансираните мерки и за използване и поддържане на ефективен режим на инспекции, наблюдение, надзор и правоприлагане за тази цел.

6.   Плащанията за подпомагане от Европейския фонд за рибарство съгласно Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета и като финансов принос на Общността за мерките, посочени в член 8, параграф а от Регламент (ЕО)  No 861/2006 на Съвета, зависят от спазването от страна на държавите-членки на техните задължения за осигуряване на съвместимост и правоприлагане на правилата за опазване, контрол, инспекции и правоприлагане съгласно Общата политика в областта на рибарството, свързани или имащи въздействие върху ефективността на финансираните мерки и за използване и поддържане на ефективен режим на инспекции, наблюдение, надзор и правоприлагане за тази цел.

Изложение на мотивите

КР счита, че по-доброто регулиране е свързано със стимули, както и с наказания. Липсата на гаранции за пълно спазване на правилата на ОПОР следва да се третира пропорционално, като само най-сериозните случаи да се разглеждат от съответната съдебна инстанция. Не е приемливо плащанията по ЕФР да бъдат обвързвани с цялостното спазване на задълженията за контрол. Параграфът създава значителна правна несигурност. (Вж. член 95.)

Изменение 7

Предложение за Регламент на Съвета, член 9, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Държавите-членки използват спътникова система за наблюдение на корабите за ефективно наблюдение на риболовните дейности на риболовните кораби под своя флаг без значение на тяхното местоположение, както и на риболовните дейности в свои води. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни. | 1.   Държавите-членки използват спътникова система за наблюдение, а където е подходящо и наземно базирана система за наблюдение на корабите за ефективно наблюдение на риболовните дейности на риболовните кораби под своя флаг без значение на тяхното местоположение, както и на риболовните дейности в свои води. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Държавите-членки използват спътникова система за наблюдение на корабите за ефективно наблюдение на риболовните дейности на риболовните кораби под своя флаг без значение на тяхното местоположение, както и на риболовните дейности в свои води. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни.

1.   Държавите-членки използват спътникова система за наблюдение, а където е подходящо и наземно базирана система за наблюдение на корабите за ефективно наблюдение на риболовните дейности на риболовните кораби под своя флаг без значение на тяхното местоположение, както и на риболовните дейности в свои води. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни.

Изложение на мотивите

Вж. изложението на мотивите на изменение 2.

Изменение 8

Предложение за Регламент на Съвета, член 10

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| член 10

  Система за автоматично разпознаване

  1.   Риболовен кораб с обща дължина над 15 метра се оборудва с и поддържа в действие система за автоматично разпознаване, която отговаря на стандартите за ефективност, определени от Международната морска организация съгласно глава V, Регламент 19, раздел 2.4.5 от конвенцията SOLAS от 1974 г. в нейната най-нова версия.
  2.   Държавите-членки използват данните от системата за автоматично разпознаване с цел кръстосани проверки с другите налични данни в съответствие с членове 102 и 103. За тази цел държавите-членки гарантират, че данните от системата за автоматично разпознаване за риболовните кораби под техния флаг са достъпни за техните национални органи за контрол на риболова. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни. | член 10



  Система за автоматично разпознаване



  1.   Риболовен кораб с обща дължина над 15 метра се оборудва с и поддържа в действие система за автоматично разпознаване, която отговаря на стандартите за ефективност, определени от Международната морска организация съгласно глава V, Регламент 19, раздел 2.4.5 от конвенцията SOLAS от 1974 г. в нейната най-нова версия.


  2.   Държавите-членки използват данните от системата за автоматично разпознаване с цел кръстосани проверки с другите налични данни в съответствие с членове 102 и 103. За тази цел държавите-членки гарантират, че данните от системата за автоматично разпознаване за риболовните кораби под техния флаг са достъпни за техните национални органи за контрол на риболова. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

член 10

Система за автоматично разпознаване

1.   Риболовен кораб с обща дължина над 15 метра се оборудва с и поддържа в действие система за автоматично разпознаване, която отговаря на стандартите за ефективност, определени от Международната морска организация съгласно глава V, Регламент 19, раздел 2.4.5 от конвенцията SOLAS от 1974 г. в нейната най-нова версия.

2.   Държавите-членки използват данните от системата за автоматично разпознаване с цел кръстосани проверки с другите налични данни в съответствие с членове 102 и 103. За тази цел държавите-членки гарантират, че данните от системата за автоматично разпознаване за риболовните кораби под техния флаг са достъпни за техните национални органи за контрол на риболова. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни.

член 10

Система за автоматично разпознаване

1.   Риболовен кораб с обща дължина над 15 метра се оборудва с и поддържа в действие система за автоматично разпознаване, която отговаря на стандартите за ефективност, определени от Международната морска организация съгласно глава V, Регламент 19, раздел 2.4.5 от конвенцията SOLAS от 1974 г. в нейната най-нова версия.

2.   Държавите-членки използват данните от системата за автоматично разпознаване с цел кръстосани проверки с другите налични данни в съответствие с членове 102 и 103. За тази цел държавите-членки гарантират, че данните от системата за автоматично разпознаване за риболовните кораби под техния флаг са достъпни за техните национални органи за контрол на риболова. Държавите-членки осигуряват редовното следене за точността на тези данни и предприемат незабавни действия в случай, че тези данни се окажат неточни.

Изложение на мотивите

Международната конвенция за безопасност на човешкия живот на море (Конвенцията SOLAS) на Международната морска организация (ММО) изисква на борда на кораби, пътуващи в международни води, с брутен тонаж 300 и повече тона, както и на всички пътнически кораби, независимо от техния размер, да бъдат поставени системи за автоматично разпознаване. Понастоящем 40 000 плавателни съдове по света са оборудвани със системи за автоматично разпознаване, с цел да се засили безопасността на корабоплаването и сигурността в международния морски транспортен сектор. Разполагането на системи за автоматично разпознаване на всички рибарски кораби с обща дължина над 15 метра несъмнено би пренаситило системата и би довело до подкопаване на ефективността в областта на морската безопасност.

Изменение 9

Предложение за Регламент на Съвета, член 14, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Без да се засяга действието на специфичните правила, капитаните на риболовни кораби на Общността с обща дължина над 10 метра водят дневник за своите операции, указвайки специално всички количества над 15 kg еквивалентно живо тегло от всички видове, уловени и задържани на борда, датата и съответната географска зона, изразена с препратка към подзона и участък или подучастък или ако е приложимо, статистическия квадрант, в който се прилагат ограничения върху улова съгласно законодателството на Общността, на този улов и типа на използваното съоръжение. Количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, също се записват в дневника. Капитанът е отговорен за точността на вписаните в дневника данни. | 1.   Без да се засяга действието на специфичните правила, капитаните на риболовни кораби на Общността с обща дължина над 10 метра водят дневник на хартиен формат за своите операции, указвайки специално всички количества над 150 kg еквивалентно живо тегло от всички видове, уловени и задържани на борда, датата и съответната географска зона, изразена с препратка към подзона и участък или подучастък или ако е приложимо, статистическия квадрант, в който се прилагат ограничения върху улова съгласно законодателството на Общността, на този улов и типа на използваното съоръжение. Количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, също се записват в дневника.
  Приблизителната оценка за количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, може да бъде записана в риболовния дневник с цел оценка. Капитанът е отговорен за точността на вписаните в дневника данни. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Без да се засяга действието на специфичните правила, капитаните на риболовни кораби на Общността с обща дължина над 10 метра водят дневник за своите операции, указвайки специално всички количества над 15 kg еквивалентно живо тегло от всички видове, уловени и задържани на борда, датата и съответната географска зона, изразена с препратка към подзона и участък или подучастък или ако е приложимо, статистическия квадрант, в който се прилагат ограничения върху улова съгласно законодателството на Общността, на този улов и типа на използваното съоръжение. Количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, също се записват в дневника. Капитанът е отговорен за точността на вписаните в дневника данни.

1.   Без да се засяга действието на специфичните правила, капитаните на риболовни кораби на Общността с обща дължина над 10 метра водят дневник на хартиен формат за своите операции, указвайки специално всички количества над 150 kg еквивалентно живо тегло от всички видове, уловени и задържани на борда, датата и съответната географска зона, изразена с препратка към подзона и участък или подучастък или ако е приложимо, статистическия квадрант, в който се прилагат ограничения върху улова съгласно законодателството на Общността, на този улов и типа на използваното съоръжение. Количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, също се записват в дневника.
  Приблизителната оценка за количествата от всеки вид, изхвърлени в морето, може да бъде записана в риболовния дневник с цел оценка. Капитанът е отговорен за точността на вписаните в дневника данни.

Изложение на мотивите

КР счита за необходимо с оглед на изясняване от правна гледна точка, да се добави изразът „на хартиен формат“, като взема предвид изменения член 15.

КР счита, че количествените ограничения в този член поставят нова и изключително голяма тежест върху капитаните на риболовни кораби и, що се отнася до регистрирането на изхвърлената в морето риба, няма връзка с използването на възможностите за риболов. Съгласно Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета, „Количествата, изхвърлени в морето, могат да бъдат записани с цел оценка“. КР препоръчва да се използва този текст.

Изменение 10

Предложение за Регламент на Съвета, член 14, параграф 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Разрешеното допустимо отклонение на оценките, вписани в дневника, на количествата в килограми на рибата, задържана на борда, е 5 %. | 3.   Разрешеното допустимо отклонение на оценките на видовете, които са обект на ОДУ и квоти, вписани в дневника, на количествата в килограми на рибата, задържана на борда, е 5
  12 %. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

3.   Разрешеното допустимо отклонение на оценките, вписани в дневника, на количествата в килограми на рибата, задържана на борда, е 5 %.

3.   Разрешеното допустимо отклонение на оценките на видовете, които са обект на ОДУ и квоти, вписани в дневника, на количествата в килограми на рибата, задържана на борда, е 5
  12 %.

Изложение на мотивите

Комитетът отбелязва, че допустимото отклонение е произволно число, което не е обосновано научно. Практическите изпитания на риболовните плавателни съдове показаха големи разлики в отклоненията и малко на брой корелационни фактори. Ако трябва да се възприеме само едно число, то трябва да бъде ефективно и съобразено с изискванията за наблюдение. КР счита предложеното отклонение за неприложимо. Следва да се приеме компромис между сегашната система и отклонението за рибните запаси, предмет на планове за възстановяване. Регламентът следва да се отнася единствено за видове по ОДУ.

Изменение 11

Предложение за Регламент на Съвета, член 15, параграфи 1 и 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| член 15

  Член 15 — Записване и изпращане на данните от дневника по електронен път

  1.   Капитанът на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10  метра записва с електронни средства информацията от риболовния дневник и я изпраща по електронен път до компетентния орган на държавата на флага поне веднъж на ден.
  2.   Параграф 1 се прилага за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 15 и 24 метра от 1 юли 2011 г. и за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 10 и 15 метра от 1 януари 2012 г. Корабите на Общността с обща дължина до 15  метра могат да бъдат освободени от задължението по параграф 1, ако те:






  a) | оперират единствено в териториалните води на държавата-членка на флага, или |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

член 15

Член 15 — Записване и изпращане на данните от дневника по електронен път

1.   Капитанът на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10  метра записва с електронни средства информацията от риболовния дневник и я изпраща по електронен път до компетентния орган на държавата на флага поне веднъж на ден.

2.   Параграф 1 се прилага за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 15 и 24 метра от 1 юли 2011 г. и за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 10 и 15 метра от 1 януари 2012 г. Корабите на Общността с обща дължина до 15  метра могат да бъдат освободени от задължението по параграф 1, ако те:

a)

оперират единствено в териториалните води на държавата-членка на флага, или

| б) | никога не прекарват в морето повече от 24 часа от момента на тръгването до завръщането в пристанището. |
| --- | --- |

б)

никога не прекарват в морето повече от 24 часа от момента на тръгването до завръщането в пристанището.

член 15

Член 15 — Записване и изпращане на данните от дневника по електронен път

1.   Капитанът на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10
  15  метра записва с електронни средства информацията от риболовния дневник и я изпраща по електронен път до компетентния орган на държавата на флага поне веднъж на ден.

2.   Параграф 1 се прилага за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 15 и 24 метра от 1 юли 2011 г. и за риболовните кораби на Общността с обща дължина между 10 и 15 метра от 1 януари 2012 г. Корабите на Общността с обща дължина до 15  метра могат да бъдат освободени от задължението по параграф 1, ако те:

| a) | оперират единствено в териториалните води на държавата-членка на флага, или |
| --- | --- |

a)

оперират единствено в териториалните води на държавата-членка на флага, или

| б) | никога не прекарват в морето повече от 24 часа от момента на тръгването до завръщането в пристанището. |
| --- | --- |

б)

никога не прекарват в морето повече от 24 часа от момента на тръгването до завръщането в пристанището.

Изложение на мотивите

Комитетът счита, че риболовните кораби с обща дължина от 10 до 15 метра са с размери, недостатъчни за улесняване на безопасното и целесъобразното използване на електронни риболовни дневници.

Изменение 12

Предложение за Регламент на Съвета, член 17, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Без да се засягат специфичните разпоредби, съдържащи се в многогодишните планове, капитаните на риболовните кораби на Общността или техните представители съобщават на компетентните органи на държавата-членка, чието пристанище или съоръжения за разтоварване желаят да използват, поне 4 часа преди очакваното време на пристигане в пристанището, освен ако компетентните органи са дали разрешение за по-ранно влизане, следната информация:






  a) | идентификация на кораба; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Без да се засягат специфичните разпоредби, съдържащи се в многогодишните планове, капитаните на риболовните кораби на Общността или техните представители съобщават на компетентните органи на държавата-членка, чието пристанище или съоръжения за разтоварване желаят да използват, поне 4 часа преди очакваното време на пристигане в пристанището, освен ако компетентните органи са дали разрешение за по-ранно влизане, следната информация:

a)

идентификация на кораба;

| б) | име на определеното пристанище и цел на посещението като разтоварване, трансбордиране, достъп до услуги; |
| --- | --- |

б)

име на определеното пристанище и цел на посещението като разтоварване, трансбордиране, достъп до услуги;

| в) | разрешение за риболов или, когато е приложимо, разрешение за подпомагане на риболовни операции или трансбордиране на продукти от риболов; |
| --- | --- |

в)

разрешение за риболов или, когато е приложимо, разрешение за подпомагане на риболовни операции или трансбордиране на продукти от риболов;

| г) | дати на риболовния рейс и зоните, в който е бил извършен уловът; |
| --- | --- |

г)

дати на риболовния рейс и зоните, в който е бил извършен уловът;

| д) | очаквано време и час на пристигане в пристанището; |
| --- | --- |

д)

очаквано време и час на пристигане в пристанището;

| е) | количествата от всеки вид, задържани на борда, включително и ако няма такива; |
| --- | --- |

е)

количествата от всеки вид, задържани на борда, включително и ако няма такива;

| ж) | количествата от всеки вид, които ще се разтоварват или трансбордират. |
| --- | --- |

ж)

количествата от всеки вид, които ще се разтоварват или трансбордират.

1.   Без да се засягат специфичните разпоредби, съдържащи се в многогодишните планове, капитаните на риболовните кораби на Общността с обща дължина над 15 метра или техните представители съобщават на компетентните органи на държавата-членка, чието пристанище или съоръжения за разтоварване желаят да използват, поне 4 часа преди очакваното време на пристигане в пристанището, освен ако компетентните органи са дали разрешение за по-ранно влизане, следната информация:

| a) | идентификация на кораба; |
| --- | --- |

a)

идентификация на кораба;

| б) | име на определеното пристанище и цел на посещението като разтоварване, трансбордиране, достъп до услуги; |
| --- | --- |

б)

име на определеното пристанище и цел на посещението като разтоварване, трансбордиране, достъп до услуги;

| в) | разрешение за риболов или, когато е приложимо, разрешение за подпомагане на риболовни операции или трансбордиране на продукти от риболов; |
| --- | --- |

в)

разрешение за риболов или, когато е приложимо, разрешение за подпомагане на риболовни операции или трансбордиране на продукти от риболов;

| г) | дати на риболовния рейс и зоните, в който е бил извършен уловът; |
| --- | --- |

г)

дати на риболовния рейс и зоните, в който е бил извършен уловът;

| д) | очаквано време и час на пристигане в пристанището; |
| --- | --- |

д)

очаквано време и час на пристигане в пристанището;

| е) | количествата от всеки вид, задържани на борда, включително и ако няма такива; |
| --- | --- |

е)

количествата от всеки вид, задържани на борда, включително и ако няма такива;

| ж) | количествата от всеки вид, които ще се разтоварват или трансбордират. |
| --- | --- |

ж)

количествата от всеки вид, които ще се разтоварват или трансбордират.

Изложение на мотивите

КР счита, че по-малките риболовни кораби с обща дължина до 15 метра са с размери, недостатъчни, за да се изисква уведомление за целите на сигурността 4 часа преди очакваното време на пристигане в пристанището. Изискването за записване на това, което не е било уловено, е неразбираемо.

Изменение 13

Предложение за Регламент на Съвета, член 21, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Без да се засягат специфичните разпоредби, които се съдържат в многогодишните планове, капитанът или неговият представител на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10 метра изпраща данните от декларацията за разтоварване на суша по електронен път на компетентните органи на държавата-членка на флага в рамките на 2 часа след приключване на разтоварването. | 2.   Без да се засягат специфичните разпоредби, които се съдържат в многогодишните планове, капитанът или неговият представител на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10 метра изпраща данните от декларацията за разтоварване на суша по електронен път, ако общата дължина на кораба надхвърля 15 метра, а иначе в хартиен формат, на компетентните органи на държавата-членка на флага в рамките на 248 часа след приключване на разтоварването. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   Без да се засягат специфичните разпоредби, които се съдържат в многогодишните планове, капитанът или неговият представител на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10 метра изпраща данните от декларацията за разтоварване на суша по електронен път на компетентните органи на държавата-членка на флага в рамките на 2 часа след приключване на разтоварването.

2.   Без да се засягат специфичните разпоредби, които се съдържат в многогодишните планове, капитанът или неговият представител на риболовен кораб на Общността с обща дължина над 10 метра изпраща данните от декларацията за разтоварване на суша по електронен път, ако общата дължина на кораба надхвърля 15 метра, а иначе в хартиен формат, на компетентните органи на държавата-членка на флага в рамките на 248 часа след приключване на разтоварването.

Изложение на мотивите

Комитетът отбелязва, че точността на информацията в декларацията за разтоварване на суша трябва да бъде потвърдена от капитана, като за това е необходимо сортиране и претегляне на улова. Това обременително изискване би могло да има съществено отражение върху разходите на пристанищата, в които се извършва разтоварване и които не са снабдени със съоръжения за продажба на търг, особено за по-малките кораби, разтоварващи в периферни морски региони. В член 8 на Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета е определен срок от 48 часа. КР препоръчва да се използва този текст.

Изменение 14

Предложение за Регламент на Съвета, член 23, параграф 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Целият улов на запас или група от запаси, които са обект на квота, извършен от риболовни кораби на Общността, се приспада от квотата, прилагана спрямо държавата-членка на флага за въпросния запас или група от запаси, без оглед на мястото на разтоварване. | 3.   Целият улов
  Цялото разтоварване на запас или група от запаси, които са обект на квота, извършен от риболовни кораби на Общността, се приспада от квотата, прилагана спрямо държавата-членка на флага за въпросния запас или група от запаси, без оглед на мястото на разтоварване. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

3.   Целият улов на запас или група от запаси, които са обект на квота, извършен от риболовни кораби на Общността, се приспада от квотата, прилагана спрямо държавата-членка на флага за въпросния запас или група от запаси, без оглед на мястото на разтоварване.

3.   Целият улов
  Цялото разтоварване на запас или група от запаси, които са обект на квота, извършен от риболовни кораби на Общността, се приспада от квотата, прилагана спрямо държавата-членка на флага за въпросния запас или група от запаси, без оглед на мястото на разтоварване.

Изложение на мотивите

КР отбелязва, че докато националните квоти се изчисляват на основата на сума, известна като „общ допустим улов“, количеството се брои и трябва да продължи да се брои на мястото на разтоварване и първа продажба. Изхвърлената риба не следва да се изважда от националната квота.

Изменение 15

Предложение за Регламент на Съвета, член 31, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Новите двигатели, заместващите двигатели и двигателите, които са претърпели технически изменения, трябва да бъдат официално одобрени от властите на държавите-членки, че не са в състояние да генерират по-голяма мощност от декларираната в сертификата на двигателя. Такива одобрения се издават единствено ако двигателят не е в състояние да генерира по-голяма от декларираната мощност. | 1.   С изключение на кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов, н
  Новите двигатели, заместващите двигатели и двигателите, се одобряват официално от властите на държавите-членки, че не са в състояние да генерират по-голяма мощност от декларираната в сертификата на двигателя. Такива одобрения се издават единствено ако двигателят не е в състояние да генерира по-голяма от декларираната мощност. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Новите двигатели, заместващите двигатели и двигателите, които са претърпели технически изменения, трябва да бъдат официално одобрени от властите на държавите-членки, че не са в състояние да генерират по-голяма мощност от декларираната в сертификата на двигателя. Такива одобрения се издават единствено ако двигателят не е в състояние да генерира по-голяма от декларираната мощност.

1.   С изключение на кораби с дължина по-малка от 10 метра, които използват единствено стационарни мрежи за риболов, н
  Новите двигатели, заместващите двигатели и двигателите, се одобряват официално от властите на държавите-членки, че не са в състояние да генерират по-голяма мощност от декларираната в сертификата на двигателя. Такива одобрения се издават единствено ако двигателят не е в състояние да генерира по-голяма от декларираната мощност.

Изложение на мотивите

Не е целесъобразно да се сертифицира мощността на двигателите на риболовните плавателни съдове, които в по-голямата си част се използват за дребномащабен крайбрежен риболов. Поради това риболовните кораби с дължина под 10 метра, които използват стационарни риболовни мрежи, следва да бъдат освободени от това изискване. Данните, предоставени от производителя на двигателите, следва да се считат за достатъчни. Мощността на двигателя е от решаващо значение само при тралиране.

Изменение 16

Предложение за Регламент на Съвета, член 37, параграф 2, формулировка в началото на текста

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   В риболовни райони, в които е позволено да се разполага с повече от два вида съоръжения на борда, съоръжението, което не се използва, се съхранява по такъв начин, че да не бъде готово за използване, съгласно следните условия: | 2.   В риболовни райони, в които е позволено да се разполага с повече от два или повече вида съоръжения на борда, съоръжението, което не се използва, се съхранява по такъв начин, че да не бъде готово за използване, съгласно следните условия: |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   В риболовни райони, в които е позволено да се разполага с повече от два вида съоръжения на борда, съоръжението, което не се използва, се съхранява по такъв начин, че да не бъде готово за използване, съгласно следните условия:

2.   В риболовни райони, в които е позволено да се разполага с повече от два или повече вида съоръжения на борда, съоръжението, което не се използва, се съхранява по такъв начин, че да не бъде готово за използване, съгласно следните условия:

Изложение на мотивите

КР счита, че това може би е грешка в предложението за директива. Второто и другите неизползвани съоръжения трябва да бъдат прибирани.

Изменение 17

Предложение за Регламент на Съвета, член 40, параграфи 1 и 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| член 40

  Транзит през защитена морска зона

  1.   Транзитът през защитена морска зона е разрешен за всички риболовни кораби при следните условия:






  a) | всички риболовни съоръжения, превозвани на борда, са завързани и прибрани по време на транзита; и |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

член 40

Транзит през защитена морска зона

1.   Транзитът през защитена морска зона е разрешен за всички риболовни кораби при следните условия:

a)

всички риболовни съоръжения, превозвани на борда, са завързани и прибрани по време на транзита; и

| б) | скоростта по време на транзита е не по-малко от 6 възела. |
| --- | --- |

б)

скоростта по време на транзита е не по-малко от 6 възела.

2.   Капитаните на риболовните кораби на Общността, имащи намерение да преминат транзит през защитена морска зона, съобщават следните данни под формата на доклад за транзит на властите на държавата-членка на флага и на крайбрежната държава-членка:

| a) | името на кораба, външната маркировка за идентификация, радиопозивната на кораба и името на капитана; |
| --- | --- |

a)

името на кораба, външната маркировка за идентификация, радиопозивната на кораба и името на капитана;

| б) | координатите на географското местоположение на кораба, за който се отнася съобщението; |
| --- | --- |

б)

координатите на географското местоположение на кораба, за който се отнася съобщението;

| в) | датата и часа на всяко влизане в защитената морска зона, и |
| --- | --- |

в)

датата и часа на всяко влизане в защитената морска зона, и

| г) | датата и часа на всяко излизане от защитената морска зона. |
| --- | --- |

г)

датата и часа на всяко излизане от защитената морска зона.

член 40

Транзит през защитена морска зона

1.   Транзитът през защитена морска зона за риболовни кораби, които не разполагат с разрешение да ловят риба в района, е разрешен за всички риболовни кораби при следните условия:

| a) | всички риболовни съоръжения, превозвани на борда, са завързани и прибрани по време на транзита; и |
| --- | --- |

a)

всички риболовни съоръжения, превозвани на борда, са завързани и прибрани по време на транзита; и

| б) | скоростта по време на транзита е не по-малко от 6 възела. |
| --- | --- |

б)

скоростта по време на транзита е не по-малко от 6 възела.

2.   Капитаните на риболовните кораби на Общността, имащи намерение да преминат транзитно
  през
  или, ако имат разрешение, да извършват риболов в защитена морска зона, съобщават следните данни под формата на доклад за транзит на властите на държавата-членка на флага и на крайбрежната държава-членка:

| a) | името на кораба, външната маркировка за идентификация, радиопозивната на кораба и името на капитана; |
| --- | --- |

a)

името на кораба, външната маркировка за идентификация, радиопозивната на кораба и името на капитана;

| б) | координатите на географското местоположение на кораба, за който се отнася съобщението; |
| --- | --- |

б)

координатите на географското местоположение на кораба, за който се отнася съобщението;

| в) | датата и часа на всяко влизане в защитената морска зона, и |
| --- | --- |

в)

датата и часа на всяко влизане в защитената морска зона, и

| г) | датата и часа на всяко излизане от защитената морска зона. |
| --- | --- |

г)

датата и часа на всяко излизане от защитената морска зона.

Изложение на мотивите

КР е извънредно загрижен за правния статут на защитената морска зона, определен в член 4 и предложен в членове 39 и 40. Защитените морски зони, както се предлага, биха имали същия статут като „зоните-резервати“. Правилата за „транзит“ следва да се отнасят само до онези кораби, които нямат разрешение в съответствие с член 7, буква в). КР поставя под въпрос изискванията за наблюдение в членове 39 и 40 и предлага изменение.

Изменение 18

Предложение за Регламент на Съвета, член 41, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Капитанът на риболовния кораб записва всички изхвърляния над 15 kg еквивалентно по обем живо тегло и съобщава незабавно, когато е възможно по електронен път, тази информация на своите компетентни органи. | 1.   Капитанът на риболовния кораб може да записва всички изхвърляния над 15 kg еквивалентно по обем живо тегло и съобщава незабавно, когато е възможно по електронен път, тази информация на своите компетентни органи
  приблизителните количества от всеки вид, изхвърлени в морето, в риболовния дневник с цел оценка. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Капитанът на риболовния кораб записва всички изхвърляния над 15 kg еквивалентно по обем живо тегло и съобщава незабавно, когато е възможно по електронен път, тази информация на своите компетентни органи.

1.   Капитанът на риболовния кораб може да записва всички изхвърляния над 15 kg еквивалентно по обем живо тегло и съобщава незабавно, когато е възможно по електронен път, тази информация на своите компетентни органи
  приблизителните количества от всеки вид, изхвърлени в морето, в риболовния дневник с цел оценка.

Изложение на мотивите

Съгласно Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета „Количествата, изхвърлени в морето, могат да бъдат записани с цел оценка“. КР препоръчва да се използва измененият текст. Би било неразумно да се изисква записването на всички видове, изхвърлени в морето над 15 кг и съобщаването им на властите. КР счита, че рибата, която трябва да се изхвърли, следва да бъде връщана веднага обратно в морето, за да има максимална възможност за оцеляване.

Изменение 19

Предложение за Регламент на Съвета, член 47

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 47

  Любителски риболов

  1.   Любителският риболов на кораб във водите на Общността, насочен към запас, който е обект на многогодишен план, подлежи на разрешение за този кораб, издадено от държавата-членка на флага.
  2.   Уловът при любителски риболов на запаси, обекти на многогодишен план, се регистрира от държавата-членка на флага.
  3.   Уловът на видове, обект на многогодишен план, при любителски риболов се приспада от съответните квоти на държавата-членка на флага. Съответните държави-членки установяват дял от тези квоти, който да бъде използван изключително за целите на любителския риболов.
  4.   Пускането в продажба на улов от любителски риболов се забранява освен за благотворителни цели. | Член 47

  Любителски риболов

  1.   Любителският риболов на нелицензиран кораб във водите на Общността, насочен към запас, който е обект на многогодишен план, подлежи на разрешение за този кораб, издадено от държавата-членка на флага.
  2.   Уловът при любителски риболов на запаси, обекти на многогодишен план, се регистрира от държавата-членка на флага.

  3.   
  Уловът на видове, обект на многогодишен план, при любителски риболов се приспада от съответните квоти на държавата-членка на флага. Съответните държави-членки установяват дял от тези квоти, който да бъде използван изключително за целите на любителския риболов.



  4.   
  Пускането в продажба на улов от любителски риболов се забранява освен за благотворителни цели. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 47

Любителски риболов

1.   Любителският риболов на кораб във водите на Общността, насочен към запас, който е обект на многогодишен план, подлежи на разрешение за този кораб, издадено от държавата-членка на флага.

2.   Уловът при любителски риболов на запаси, обекти на многогодишен план, се регистрира от държавата-членка на флага.

3.   Уловът на видове, обект на многогодишен план, при любителски риболов се приспада от съответните квоти на държавата-членка на флага. Съответните държави-членки установяват дял от тези квоти, който да бъде използван изключително за целите на любителския риболов.

4.   Пускането в продажба на улов от любителски риболов се забранява освен за благотворителни цели.

Член 47

Любителски риболов

1.   Любителският риболов на нелицензиран кораб във водите на Общността, насочен към запас, който е обект на многогодишен план, подлежи на разрешение за този кораб, издадено от държавата-членка на флага.

2.   Уловът при любителски риболов на запаси, обекти на многогодишен план, се регистрира от държавата-членка на флага.

3.   
  Уловът на видове, обект на многогодишен план, при любителски риболов се приспада от съответните квоти на държавата-членка на флага. Съответните държави-членки установяват дял от тези квоти, който да бъде използван изключително за целите на любителския риболов.

4.   
  Пускането в продажба на улов от любителски риболов се забранява освен за благотворителни цели.

Изложение на мотивите

КР предлага определение на любителския риболов в член 4, параграф 27. Предложеният тук текст изяснява позицията по отношение на лицензиите и разрешителните.

Както се посочва в параграф 26 на политическите препоръки, подобен вид риболов, в случай че не бъде регулиран, би могъл да застраши рибните запаси, предмет на плановете за възстановяване, например чрез професионалния риболовен туризъм или през периоди, в които не е разрешен риболовът с търговска цел. Заличаването на параграфи 3 и 4 обаче би гарантирало, че регламентът предлага съразмерни, а не прекалени мерки.

Изменение 20

Предложение за Регламент на Съвета, член 52, параграфи 2 и 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Други продукти от риболов се продават единствено в тръжен център или на организации или лица, оторизирани от държавите-членки.
  3.   Купувачът на продукти от риболов от риболовен кораб на първа продажба, трябва да е регистриран от органите на държавата-членка, където се извършва първата продажба. За целите на регистрацията всеки купувач се идентифицира в съответствие със своя ДДС номер в националните бази данни. | 2.   Други продукти от риболов се продават единствено в тръжен център или на организации или лица, оторизирани от държавите-членки.

  2.   Купувачът на продукти от риболов от риболовен кораб на първа продажба, трябва да е регистриран от органите на държавата-членка, където се извършва първата продажба. За целите на регистрацията всеки купувач се идентифицира в съответствие със своя регистрационен номер или ДДС номер в националните бази данни. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   Други продукти от риболов се продават единствено в тръжен център или на организации или лица, оторизирани от държавите-членки.

3.   Купувачът на продукти от риболов от риболовен кораб на първа продажба, трябва да е регистриран от органите на държавата-членка, където се извършва първата продажба. За целите на регистрацията всеки купувач се идентифицира в съответствие със своя ДДС номер в националните бази данни.

2.   Други продукти от риболов се продават единствено в тръжен център или на организации или лица, оторизирани от държавите-членки.

2.   Купувачът на продукти от риболов от риболовен кораб на първа продажба, трябва да е регистриран от органите на държавата-членка, където се извършва първата продажба. За целите на регистрацията всеки купувач се идентифицира в съответствие със своя регистрационен номер или ДДС номер в националните бази данни.

Изложение на мотивите

КР счита, че ДДС номерът не винаги е приложим, а регистрационният номер се издава от държавите-членки.

Изменение 21

Предложение за Регламент на Съвета, член 53, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Всички регистрирани купувачи на продукти от риболов и аквакултури гарантират, че всички получени партиди са претеглени на кантари, одобрени от компетентните органи. Претеглянето се извършва, преди рибата да бъде сортирана, преработена, складирана и транспортирана от мястото на разтоварване или препродадена. | 1.   Всички регистрирани купувачи на продукти от риболов и аквакултури гарантират, че представителни извадки от всички получени партиди са претеглени на кантари, одобрени от компетентните органи. Претеглянето се извършва при сортирането, но преди рибата да бъде сортирана, преработена, складирана и транспортирана от мястото на разтоварване или препродадена. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Всички регистрирани купувачи на продукти от риболов и аквакултури гарантират, че всички получени партиди са претеглени на кантари, одобрени от компетентните органи. Претеглянето се извършва, преди рибата да бъде сортирана, преработена, складирана и транспортирана от мястото на разтоварване или препродадена.

1.   Всички регистрирани купувачи на продукти от риболов и аквакултури гарантират, че представителни извадки от всички получени партиди са претеглени на кантари, одобрени от компетентните органи. Претеглянето се извършва при сортирането, но преди рибата да бъде сортирана, преработена, складирана и транспортирана от мястото на разтоварване или препродадена.

Изложение на мотивите

КР е загрижен, че ако се претегля всяка касетка с риба, ненужната обработка и забавянията могат да се отразят отрицателно върху качеството на рибата.

Изменение 22

Предложение за Регламент на Съвета, член 53, параграф 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки могат да разрешат претеглянето на прясна риба след транспортиране от мястото на разтоварване, при условие че претеглянето на рибата не е било възможно при разтоварването и че рибата е транспортирана до местоназначение на територията на държавата-членка на не повече от 20  километра от мястото на разтоварване. | 3.   Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки могат да разрешат претеглянето на прясна риба след транспортиране от мястото на разтоварване, при условие че претеглянето на рибата не е било възможно при разтоварването и че рибата е транспортирана до местоназначение на територията на държавата-членка на не повече от 20
  100 километра от мястото на разтоварване. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

3.   Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки могат да разрешат претеглянето на прясна риба след транспортиране от мястото на разтоварване, при условие че претеглянето на рибата не е било възможно при разтоварването и че рибата е транспортирана до местоназначение на територията на държавата-членка на не повече от 20  километра от мястото на разтоварване.

3.   Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки могат да разрешат претеглянето на прясна риба след транспортиране от мястото на разтоварване, при условие че претеглянето на рибата не е било възможно при разтоварването и че рибата е транспортирана до местоназначение на територията на държавата-членка на не повече от 20
  100 километра от мястото на разтоварване.

Изложение на мотивите

КР е загрижен, че Комисията може би предлага изисквания, представляващи ненужно бреме за сектора, които могат да не бъдат стимул за насърчаване на културата на спазване.

Изменение 23

Предложение за Регламент на Съвета, член 54, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Регистрираните купувачи, регистрираните тръжни центрове или другите организации или лица, които са отговорни за първата продажба на продукти от риболов, разтоварени в държава-членка, изпращат по електронен път в рамките на 2 часа след първата продажба документ за продажба на компетентните органи на държавата-членка, на чиято територия е била извършена първата продажба. Ако тази държава-членка не е държавата на флага на кораба, който е разтоварил рибата, тя гарантира, че копие на документите за продажба се изпраща на компетентните органи на държавата-членка на флага след получаване на съответната информация. Точността на документите за продажба е отговорност на тези купувачи, тръжни центрове, организации или лица. | 1.   Регистрираните купувачи, регистрираните тръжни центрове или другите организации или лица, които са отговорни за първата продажба на продукти от риболов, разтоварени в държава-членка, изпращат по електронен път в рамките на 2
  48 часа след първата продажба документ за продажба на компетентните органи на държавата-членка, на чиято територия е била извършена първата продажба. Ако тази държава-членка не е държавата на флага на кораба, който е разтоварил рибата, тя гарантира, че копие на документите за продажба се изпраща на компетентните органи на държавата-членка на флага след получаване на съответната информация. Точността на документите за продажба е отговорност на тези купувачи, тръжни центрове, организации или лица. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Регистрираните купувачи, регистрираните тръжни центрове или другите организации или лица, които са отговорни за първата продажба на продукти от риболов, разтоварени в държава-членка, изпращат по електронен път в рамките на 2 часа след първата продажба документ за продажба на компетентните органи на държавата-членка, на чиято територия е била извършена първата продажба. Ако тази държава-членка не е държавата на флага на кораба, който е разтоварил рибата, тя гарантира, че копие на документите за продажба се изпраща на компетентните органи на държавата-членка на флага след получаване на съответната информация. Точността на документите за продажба е отговорност на тези купувачи, тръжни центрове, организации или лица.

1.   Регистрираните купувачи, регистрираните тръжни центрове или другите организации или лица, които са отговорни за първата продажба на продукти от риболов, разтоварени в държава-членка, изпращат по електронен път в рамките на 2
  48 часа след първата продажба документ за продажба на компетентните органи на държавата-членка, на чиято територия е била извършена първата продажба. Ако тази държава-членка не е държавата на флага на кораба, който е разтоварил рибата, тя гарантира, че копие на документите за продажба се изпраща на компетентните органи на държавата-членка на флага след получаване на съответната информация. Точността на документите за продажба е отговорност на тези купувачи, тръжни центрове, организации или лица.

Изложение на мотивите

При пускането в продажба на рибата се изисква внимание по отношение на качеството и следва да се сведе до минимум времето за доставка до потребителите. КР счита, че не е практично да се намали от 48 на два часа интервала между първата продажба и представянето на декларации на властите.

Изменение 24

Предложение за Регламент на Съвета, член 82, параграфи 2 и 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   В допълнение, за всички сериозни нарушения, чиято степен не може да бъде свързана със стойността на придобитите вследствие на нарушението риболовни продукти, държавите-членки вземат мерки за налагане на административни глоби в размер от 5 000 EUR до 300 000 EUR за всяко сериозно нарушение на извършилите нарушения физически лица или на отговорните за извършването на нарушения юридически лица. Държавата-членка на флага се уведомява незабавно за наложената санкция.
  3.   При повтаряне на сериозното нарушение в рамките на 5-годишен период държавата-членка налага административна глоба в размер от 10 000 EUR до 600 000 EUR. | 2.   В допълнение, за всички сериозни нарушения, чиято степен не може да бъде свързана със стойността на придобитите вследствие на нарушението риболовни продукти, държавите-членки вземат мерки за налагане на административни глоби в размер от 5 000 EUR до 300 000 EUR за всяко сериозно нарушение на извършилите нарушения физически лица или на отговорните за извършването на нарушения юридически лица.. Държавата-членка на флага се уведомява незабавно за наложената санкция.
  3.   При повтаряне на сериозното нарушение в рамките на едногодишен
  5-годишен период държавата-членка налага административна глоба в размер от 10 000 EUR до 600 000 EUR. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   В допълнение, за всички сериозни нарушения, чиято степен не може да бъде свързана със стойността на придобитите вследствие на нарушението риболовни продукти, държавите-членки вземат мерки за налагане на административни глоби в размер от 5 000 EUR до 300 000 EUR за всяко сериозно нарушение на извършилите нарушения физически лица или на отговорните за извършването на нарушения юридически лица. Държавата-членка на флага се уведомява незабавно за наложената санкция.

3.   При повтаряне на сериозното нарушение в рамките на 5-годишен период държавата-членка налага административна глоба в размер от 10 000 EUR до 600 000 EUR.

2.   В допълнение, за всички сериозни нарушения, чиято степен не може да бъде свързана със стойността на придобитите вследствие на нарушението риболовни продукти, държавите-членки вземат мерки за налагане на административни глоби в размер от 5 000 EUR до 300 000 EUR за всяко сериозно нарушение на извършилите нарушения физически лица или на отговорните за извършването на нарушения юридически лица.. Държавата-членка на флага се уведомява незабавно за наложената санкция.

3.   При повтаряне на сериозното нарушение в рамките на едногодишен
  5-годишен период държавата-членка налага административна глоба в размер от 10 000 EUR до 600 000 EUR.

Изложение на мотивите

КР счита, че съдебните власти на държавите-членки следва да определят максимална санкция. Формулировката „от ...“ е излишна в комбинация с формулировката „до ...“ В интерес на съответствието, КР отбелязва че в член 76 се посочва само „в рамките на една година“.

Изменение 25

Предложение за Регламент на Съвета, член 99

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 99

  Отказ за размяна на квоти

  Комисията може да откаже прехвърлянето към следващата година на квоти за запаси, предоставени на дадена държава-членка, в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО)  No 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите, ако:






  a) | подлежащата на прехвърляне квота е била превишена от съответната държава-членка в някоя от непосредствено предшестващите две години или |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 99

Отказ за размяна на квоти

Комисията може да откаже прехвърлянето към следващата година на квоти за запаси, предоставени на дадена държава-членка, в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО)  No 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите, ако:

a)

подлежащата на прехвърляне квота е била превишена от съответната държава-членка в някоя от непосредствено предшестващите две години или

| б) | квотата засяга запас, намиращ се под управлението на годишен план или подлежащ на съвместен риболов заедно със запас под управлението на годишен план, и риболовният флот на съответната държава-членка е превишавал в някоя от непосредствено предшестващите пет години квотите за този запас или подлежащия на съвместен риболов запас или |
| --- | --- |

б)

квотата засяга запас, намиращ се под управлението на годишен план или подлежащ на съвместен риболов заедно със запас под управлението на годишен план, и риболовният флот на съответната държава-членка е превишавал в някоя от непосредствено предшестващите пет години квотите за този запас или подлежащия на съвместен риболов запас или

| в) | съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член  102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка. |
| --- | --- |

в)

съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член  102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка.

Член 99

Отказ за размяна на квоти

Комисията може да откаже прехвърлянето към следващата година на квоти за запаси, предоставени на дадена държава-членка, в съответствие с член 3 от Регламент  (ЕО)  No 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите, ако:

| a) | подлежащата на прехвърляне квота е била превишена от съответната държава-членка в някоя от непосредствено предшестващите две години или |
| --- | --- |

a)

подлежащата на прехвърляне квота е била превишена от съответната държава-членка в някоя от непосредствено предшестващите две години или

| б) | квотата засяга запас, намиращ се под управлението на годишен план или подлежащ на съвместен риболов заедно със запас под управлението на годишен план, и риболовният флот на съответната държава-членка е превишавал в някоя от непосредствено предшестващите пет години квотите за този запас или подлежащия на съвместен риболов запас или |
| --- | --- |

б)

квотата засяга запас, намиращ се под управлението на годишен план или подлежащ на съвместен риболов заедно със запас под управлението на годишен план, и риболовният флот на съответната държава-членка е превишавал в някоя от непосредствено предшестващите пет години квотите за този запас или подлежащия на съвместен риболов запас или

| в) | съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член 102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка. |
| --- | --- |

в)

съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член 102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка.

Изложение на мотивите

КР е извънредно загрижен, че отказът за размяна на квоти се предлага като наказание. Съществува опасност Комисията да промени едностранно относителната стабилност на общия допустим улов (ОДУ) и на квотите между държавите-членки.

Изменение 26

Предложение за Регламент на Съвета, член 100

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 100

  Отказ за размяна на квоти

  Комисията може да отхвърли възможността за размяна на квоти в съответствие с член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 2371/2002, ако:






  a) | предоставените на съответната държава-членка квоти са били превишени с повече от 10 % през някоя от непосредствено предшестващите две години или |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 100

Отказ за размяна на квоти

Комисията може да отхвърли възможността за размяна на квоти в съответствие с член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 2371/2002, ако:

a)

предоставените на съответната държава-членка квоти са били превишени с повече от 10 % през някоя от непосредствено предшестващите две години или

| б) | съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член  102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка. |
| --- | --- |

б)

съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член  102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка.

Член 100

Отказ за размяна на квоти

Комисията може да отхвърли възможността за размяна на квоти в съответствие с член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 2371/2002, ако:

| a) | предоставените на съответната държава-членка квоти са били превишени с повече от 10 % през някоя от непосредствено предшестващите две години или |
| --- | --- |

a)

предоставените на съответната държава-членка квоти са били превишени с повече от 10 % през някоя от непосредствено предшестващите две години или

| б) | съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член 102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка. |
| --- | --- |

б)

съответната държава-членка не предприема подобаващи мерки, за да гарантира подходящо управление на възможностите за риболов на засегнатия запас, като по-специално не използва компютъризираната система за проверка, посочена в член 102, или не използва в достатъчна степен системите, захранващи с данни тази система за проверка.

Изложение на мотивите

КР е извънредно загрижен, че отказът за размяна на квоти се предлага като наказание. Съществува опасност Комисията да промени едностранно относителната стабилност на общия допустим улов (ОДУ) и на квотите между държавите-членки.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin и CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin; CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 211/90

---

Становище на Комитета на регионите относно „недискриминацията, равните възможности и прилагането на принципа на равното третиране между хората“

(2009/C 211/12)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ:

| — | одобрява подновения ангажимент на Комисията да представи нови предложения за прилагането на принципа на равното третиране на хората, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация; твърдо застава зад принципа, че дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация няма място в едно просветено общество, ангажирало се да спазва основните права; |
| --- | --- |

—

одобрява подновения ангажимент на Комисията да представи нови предложения за прилагането на принципа на равното третиране на хората, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация; твърдо застава зад принципа, че дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация няма място в едно просветено общество, ангажирало се да спазва основните права;

| — | разглежда интегрирането на недискриминацията и личното благосъстояние като основни приоритети в подкрепа на все по-многообразна Европа вследствие на процеса на разширяване на ЕС, миграцията, социалните промени като демографското застаряване и новите тенденции по отношение на семейството; |
| --- | --- |

—

разглежда интегрирането на недискриминацията и личното благосъстояние като основни приоритети в подкрепа на все по-многообразна Европа вследствие на процеса на разширяване на ЕС, миграцията, социалните промени като демографското застаряване и новите тенденции по отношение на семейството;

| — | заявява отново, че прилагането на принципа на равенството може да се постигне само посредством истинското включване на местните и регионалните власти; в качеството си на основни доставчици на услуги (особено в секторите на здравеопазването и образованието, както и на социалните услуги), местните и регионалните власти имат ключова роля при набелязването и осигуряването на информация за възникващите нужди на уязвимите групи хора; |
| --- | --- |

—

заявява отново, че прилагането на принципа на равенството може да се постигне само посредством истинското включване на местните и регионалните власти; в качеството си на основни доставчици на услуги (особено в секторите на здравеопазването и образованието, както и на социалните услуги), местните и регионалните власти имат ключова роля при набелязването и осигуряването на информация за възникващите нужди на уязвимите групи хора;

| — | подчертава необходимостта от създаването във всяка регионална администрация на орган, който да следи за спазването на правата и равните възможности при прилагането на практика на принципа на равни възможности във всички регионални мерки, които частично се финансират от ЕС. |
| --- | --- |

—

подчертава необходимостта от създаването във всяка регионална администрация на орган, който да следи за спазването на правата и равните възможности при прилагането на практика на принципа на равни възможности във всички регионални мерки, които частично се финансират от ЕС.

| Докладчик | : | г-жа Claudette Abela Baldacchino (MT/ПEС), заместник-кмет, Местен съвет на Qrendi |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

г-жа Claudette Abela Baldacchino (MT/ПEС), заместник-кмет, Местен съвет на Qrendi

Отправни документи

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Недискриминация и равни възможности: подновен ангажимент“

COM(2008) 420 окончателен

„Предложение за Директива на Съвета относно прилагането на принципа за равно третиране на лицата, без оглед на религиозната принадлежност или убеждения, възрастта или социалната ориентация“

COM(2008) 426 окончателен

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | одобрява подновения ангажимент на Комисията да представи нови предложения за прилагането на принципа на равното третиране на хората, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация; твърдо застава зад принципа, че дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация няма място в едно просветено общество, ангажирало се да спазва основните права; |
| --- | --- |

1.

одобрява подновения ангажимент на Комисията да представи нови предложения за прилагането на принципа на равното третиране на хората, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация; твърдо застава зад принципа, че дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация няма място в едно просветено общество, ангажирало се да спазва основните права;

| 2. | разглежда интегрирането на недискриминацията и личното благосъстояние като основни приоритети в подкрепа на все по-многообразна Европа вследствие на процеса на разширяване на ЕС, миграцията, социалните промени като демографското застаряване и новите тенденции по отношение на семейството; |
| --- | --- |

2.

разглежда интегрирането на недискриминацията и личното благосъстояние като основни приоритети в подкрепа на все по-многообразна Европа вследствие на процеса на разширяване на ЕС, миграцията, социалните промени като демографското застаряване и новите тенденции по отношение на семейството;

| 3. | припомня, че въпреки значителния напредък по отношение на борбата срещу дискриминацията въз основа на пол, увреждания и раса през последното десетилетие, обхватът на защита срещу дискриминацията трябва да бъде разширен във всички области, обхванати от член 13; |
| --- | --- |

3.

припомня, че въпреки значителния напредък по отношение на борбата срещу дискриминацията въз основа на пол, увреждания и раса през последното десетилетие, обхватът на защита срещу дискриминацията трябва да бъде разширен във всички области, обхванати от член 13;

| 4. | одобрява подновения ангажимент на Комисията за равно третиране на лицата, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, раса, увреждания, възраст или сексуална ориентация, и подчертава, че това трябва да се основава на признаването и зачитането на общите основни европейски ценности; |
| --- | --- |

4.

одобрява подновения ангажимент на Комисията за равно третиране на лицата, без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, раса, увреждания, възраст или сексуална ориентация, и подчертава, че това трябва да се основава на признаването и зачитането на общите основни европейски ценности;

| 5. | посочва, че е необходимо да се обмисли дали интегрирането на недискриминацията може да се постигне посредством законодателство, позволяващо подходящо устройване от една страна и координирано приспособяване на политиките и процедурите от друга; |
| --- | --- |

5.

посочва, че е необходимо да се обмисли дали интегрирането на недискриминацията може да се постигне посредством законодателство, позволяващо подходящо устройване от една страна и координирано приспособяване на политиките и процедурите от друга;

| 6. | посочва, че повишаването на осведомеността и образованието, по-специално образованието, насочено към различията, са важни стратегически мерки, които подобряват социалните взаимоотношения и укрепват социалното сближаване; |
| --- | --- |

6.

посочва, че повишаването на осведомеността и образованието, по-специално образованието, насочено към различията, са важни стратегически мерки, които подобряват социалните взаимоотношения и укрепват социалното сближаване;

| 7. | признава ключовата роля, която играят медиите за насърчаване на обективен дебат и информиране относно различията, и акцентира върху отговорността, която те носят за насърчаване на социалното сближаване чрез изтъкване на различията; |
| --- | --- |

7.

признава ключовата роля, която играят медиите за насърчаване на обективен дебат и информиране относно различията, и акцентира върху отговорността, която те носят за насърчаване на социалното сближаване чрез изтъкване на различията;

Значение за местните и регионалните власти и за КР

| 8. | заявява отново, че прилагането на принципа на равенството може да се постигне само посредством истинското включване на местните и регионалните власти; в качеството си на основни доставчици на услуги (особено в секторите на здравеопазването и образованието, както и на социалните услуги), местните и регионалните власти имат ключова роля при набелязването и осигуряването на информация за възникващите нужди на уязвимите групи хора; |
| --- | --- |

8.

заявява отново, че прилагането на принципа на равенството може да се постигне само посредством истинското включване на местните и регионалните власти; в качеството си на основни доставчици на услуги (особено в секторите на здравеопазването и образованието, както и на социалните услуги), местните и регионалните власти имат ключова роля при набелязването и осигуряването на информация за възникващите нужди на уязвимите групи хора;

| 9. | подчертава необходимостта от създаването във всяка регионална администрация на орган, който да следи за спазването на правата и равните възможности при прилагането на практика на принципа на равни възможности във всички регионални мерки, които частично се финансират от ЕС; |
| --- | --- |

9.

подчертава необходимостта от създаването във всяка регионална администрация на орган, който да следи за спазването на правата и равните възможности при прилагането на практика на принципа на равни възможности във всички регионални мерки, които частично се финансират от ЕС;

| 10. | набляга върху факта, че поради близостта си до хората и отговорностите, които носят за повечето социални и икономически аспекти от ежедневието им, местните и регионалните власти са в добра позиция да приложат на практика ценностите и структурите, залегнали в предложената директива; |
| --- | --- |

10.

набляга върху факта, че поради близостта си до хората и отговорностите, които носят за повечето социални и икономически аспекти от ежедневието им, местните и регионалните власти са в добра позиция да приложат на практика ценностите и структурите, залегнали в предложената директива;

| 11. | смята, че принципът на равенството и недискриминацията в обществото като цяло може да се постигне само със съвместни усилия с гражданското общество и интеграционни политики на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

11.

смята, че принципът на равенството и недискриминацията в обществото като цяло може да се постигне само със съвместни усилия с гражданското общество и интеграционни политики на всички равнища на управление;

| 12. | отбелязва, че реалните и конкретни действия за насърчаване на равното третиране трябва да съществуват и да се координират на всички равнища в публичната администрация. Наред с това признава, че диалогът чрез посредничество е ефективен инструмент, който дава възможност на гражданите и институциите да изградят нови социални отношения, които да направят равното третиране наистина възможно; |
| --- | --- |

12.

отбелязва, че реалните и конкретни действия за насърчаване на равното третиране трябва да съществуват и да се координират на всички равнища в публичната администрация. Наред с това признава, че диалогът чрез посредничество е ефективен инструмент, който дава възможност на гражданите и институциите да изградят нови социални отношения, които да направят равното третиране наистина възможно;

Субсидиарност, пропорционалност и регулиране

| 13. | изтъква ключовата роля на местната и регионалната децентрализация и на субсидиарността за по-голямо участие и по-ефективно приобщаване на гражданите, по-специално на онези, които могат да бъдат дискриминирани при разработването и осъществяването на политиките или програмите; |
| --- | --- |

13.

изтъква ключовата роля на местната и регионалната децентрализация и на субсидиарността за по-голямо участие и по-ефективно приобщаване на гражданите, по-специално на онези, които могат да бъдат дискриминирани при разработването и осъществяването на политиките или програмите;

| 14. | припомня необходимостта от спазване на принципа на пропорционалност по отношение на разпоредбите, касаещи правните средства за защита и привеждане в изпълнение, например във връзка с ограничаването на санкциите и тежестта на доказване; |
| --- | --- |

14.

припомня необходимостта от спазване на принципа на пропорционалност по отношение на разпоредбите, касаещи правните средства за защита и привеждане в изпълнение, например във връзка с ограничаването на санкциите и тежестта на доказване;

| 15. | отбелязва, че в предложението обхватът на директивата по отношение на дискриминацията въз основа на възрастта не е ясно разграничен. Редица обществени услуги и права зависят от възрастта, която често се използва като обективен критерий в законодателството и администрацията. Сегашният текст на директивата би могъл да направи такива законови или административни разпоредби спорни или дори незаконни; |
| --- | --- |

15.

отбелязва, че в предложението обхватът на директивата по отношение на дискриминацията въз основа на възрастта не е ясно разграничен. Редица обществени услуги и права зависят от възрастта, която често се използва като обективен критерий в законодателството и администрацията. Сегашният текст на директивата би могъл да направи такива законови или административни разпоредби спорни или дори незаконни;

| 16. | подчертава необходимостта от намаляване на административната тежест и отчитане на въздействието на предложената директива върху икономическите субекти, например МСП, а също и върху потребителите; |
| --- | --- |

16.

подчертава необходимостта от намаляване на административната тежест и отчитане на въздействието на предложената директива върху икономическите субекти, например МСП, а също и върху потребителите;

| 17. | отбелязва факта, че предложената директива не поставя под въпрос правомощията на национално равнище при определянето на отношенията между църквата и държавата или свързаните с тях институции и организации за определянето на съдържанието на обучителните дейности и организирането на образователните системи и законодателството, свързано с признаването на брачния или семеен статут, репродуктивните права, осиновяването или други подобни въпроси; |
| --- | --- |

17.

отбелязва факта, че предложената директива не поставя под въпрос правомощията на национално равнище при определянето на отношенията между църквата и държавата или свързаните с тях институции и организации за определянето на съдържанието на обучителните дейности и организирането на образователните системи и законодателството, свързано с признаването на брачния или семеен статут, репродуктивните права, осиновяването или други подобни въпроси;

Укрепване на правната рамка

| 18. | признава, че е необходимо да се обмисли дали е необходимо по-строго законодателство на ЕС в борбата срещу дискриминацията, за да се осигури равно третиране и закрила за всички, които живеят и/или работят в Европа; |
| --- | --- |

18.

признава, че е необходимо да се обмисли дали е необходимо по-строго законодателство на ЕС в борбата срещу дискриминацията, за да се осигури равно третиране и закрила за всички, които живеят и/или работят в Европа;

| 19. | отбелязва целта за постигане на пълно равенство на практика за уязвимите групи, що се отнася до образованието, социалната закрила, социалните помощи и достъпа до стоки и услуги; |
| --- | --- |

19.

отбелязва целта за постигане на пълно равенство на практика за уязвимите групи, що се отнася до образованието, социалната закрила, социалните помощи и достъпа до стоки и услуги;

| 20. | насърчава привеждането в изпълнение, там където то не е направено, на правните разпоредби за забрана на физическо или сексуално малтретиране и експлоатация; |
| --- | --- |

20.

насърчава привеждането в изпълнение, там където то не е направено, на правните разпоредби за забрана на физическо или сексуално малтретиране и експлоатация;

| 21. | изтъква необходимостта от надеждни правни процедури за защита на малцинствените групи от насилие и други атаки поради тяхната уязвимост; |
| --- | --- |

21.

изтъква необходимостта от надеждни правни процедури за защита на малцинствените групи от насилие и други атаки поради тяхната уязвимост;

| 22. | посочва, че правната защита има основно значение, но подчертава отново, че уреждането на спорове с помощта на посредник е за предпочитане, тъй като посредничеството има образователна функция, предоставя повече възможности на гражданите и позволява на институциите и доставчиците на услуги да променят и подобряват своите практики; |
| --- | --- |

22.

посочва, че правната защита има основно значение, но подчертава отново, че уреждането на спорове с помощта на посредник е за предпочитане, тъй като посредничеството има образователна функция, предоставя повече възможности на гражданите и позволява на институциите и доставчиците на услуги да променят и подобряват своите практики;

| 23. | призовава Комисията и всички други отговорни власти да укрепват и насърчават не само създаването на посредничество, по-специално социално и културно посредничество на местно и регионално равнище, но също и разширяването на междукултурните умения на доставчиците на услуги и техните служители, по-специално в публичния сектор; |
| --- | --- |

23.

призовава Комисията и всички други отговорни власти да укрепват и насърчават не само създаването на посредничество, по-специално социално и културно посредничество на местно и регионално равнище, но също и разширяването на междукултурните умения на доставчиците на услуги и техните служители, по-специално в публичния сектор;

| 24. | посочва, че трафикът на хора и експлоатацията с търговска цел на жените и децата са все още широко разпространени в редица държави-членки и че тази съвременна форма на робство подкопава споделените европейски ценности и основните права на човека; |
| --- | --- |

24.

посочва, че трафикът на хора и експлоатацията с търговска цел на жените и децата са все още широко разпространени в редица държави-членки и че тази съвременна форма на робство подкопава споделените европейски ценности и основните права на човека;

| 25. | заявява отново необходимостта от ефективни мерки за противодействие на тези толкова осъдителни практики и призовава за укрепване и по ефикасно привеждане в изпълнение на действащото законодателство и мобилизиране на съответните служби и практики за информиране на мигрантите, по-специално жените и децата, за възможните измами, свързани с миграцията, както и за риска от експлоатация; призовава настойчиво за укрепване на работата в мрежа посредством общи подходи и стратегии на местно и регионално равнище и препоръчва на жертвите да бъде оказвана социална помощ, предимно посредством независими организации и асоциации; |
| --- | --- |

25.

заявява отново необходимостта от ефективни мерки за противодействие на тези толкова осъдителни практики и призовава за укрепване и по ефикасно привеждане в изпълнение на действащото законодателство и мобилизиране на съответните служби и практики за информиране на мигрантите, по-специално жените и децата, за възможните измами, свързани с миграцията, както и за риска от експлоатация; призовава настойчиво за укрепване на работата в мрежа посредством общи подходи и стратегии на местно и регионално равнище и препоръчва на жертвите да бъде оказвана социална помощ, предимно посредством независими организации и асоциации;

| 26. | посочва, че съгласно член 3 от предложението за директива забраната за дискриминация следва да важи и за всички лица в частния сектор и във връзка с това смята, че това понятие следва да бъде дефинирано поради възможни проблеми при тълкуването. При това трябва да се гарантира, че правото на собственост и свързаната с него автономност на частното право са конституционно защитени на равнище държави-членки и на равнище ЕС; |
| --- | --- |

26.

посочва, че съгласно член 3 от предложението за директива забраната за дискриминация следва да важи и за всички лица в частния сектор и във връзка с това смята, че това понятие следва да бъде дефинирано поради възможни проблеми при тълкуването. При това трябва да се гарантира, че правото на собственост и свързаната с него автономност на частното право са конституционно защитени на равнище държави-членки и на равнище ЕС;

| 27. | обръща внимание, че при оценката на непропорционалното естество на дадена тежест трябва да се вземат предвид и различните потребности на хората с увреждания, независимо дали става въпрос за увреждания от физическо, умствено, сетивно естество или за затруднения, свързани с обучението, както и степента на тези увреждания; |
| --- | --- |

27.

обръща внимание, че при оценката на непропорционалното естество на дадена тежест трябва да се вземат предвид и различните потребности на хората с увреждания, независимо дали става въпрос за увреждания от физическо, умствено, сетивно естество или за затруднения, свързани с обучението, както и степента на тези увреждания;

Укрепване на инструментите на политиките

| 28. | припомня, че антидискриминационното законодателство трябва да се съчетава с инструменти на политиките, насочени срещу неравнопоставеното третиране, стереотипите и унизяващото отношение за успешна борба с комплексните, многобройни и различни форми на дискриминация. |
| --- | --- |

28.

припомня, че антидискриминационното законодателство трябва да се съчетава с инструменти на политиките, насочени срещу неравнопоставеното третиране, стереотипите и унизяващото отношение за успешна борба с комплексните, многобройни и различни форми на дискриминация.

| 29. | изтъква, че предложената директива би трябвало да набляга на интегрирането на принципа на равенството, за да се гарантира, че при изготвянето на публичните политики, а също и при оценката на тяхното въздействие и повишаването на информираността, се взимат предвид всички причини за дискриминация; |
| --- | --- |

29.

изтъква, че предложената директива би трябвало да набляга на интегрирането на принципа на равенството, за да се гарантира, че при изготвянето на публичните политики, а също и при оценката на тяхното въздействие и повишаването на информираността, се взимат предвид всички причини за дискриминация;

| 30. | подчертава, че въпросите за равенството трябва да бъдат включени във всички планове, политики и програми и набляга на значението на инструментите за интегриране на този принцип, по-специално на консултациите и прякото включване на всички заинтересовани страни и на групите в обществото, които не са достатъчно представлявани; |
| --- | --- |

30.

подчертава, че въпросите за равенството трябва да бъдат включени във всички планове, политики и програми и набляга на значението на инструментите за интегриране на този принцип, по-специално на консултациите и прякото включване на всички заинтересовани страни и на групите в обществото, които не са достатъчно представлявани;

| 31. | смята, че социалният диалог, както на европейско равнище, така и с НПО и други представителни организации, е от жизненоважно значение за по-лесно постигане на промяна, тъй като многообразните социални реалности и решения се открояват посредством споделени знания, умения и обмен на най-добри практики; |
| --- | --- |

31.

смята, че социалният диалог, както на европейско равнище, така и с НПО и други представителни организации, е от жизненоважно значение за по-лесно постигане на промяна, тъй като многообразните социални реалности и решения се открояват посредством споделени знания, умения и обмен на най-добри практики;

| 32. | смята, че сътрудничеството с Комисията по социално сближаване на Съвета на Европа би могло да осигури ефективно интегриране на принципите за равенство и признава работата на създадената от Комисията и Съвета на Европа действаща работна група за „Междукултурни умения в социалните услуги“; |
| --- | --- |

32.

смята, че сътрудничеството с Комисията по социално сближаване на Съвета на Европа би могло да осигури ефективно интегриране на принципите за равенство и признава работата на създадената от Комисията и Съвета на Европа действаща работна група за „Междукултурни умения в социалните услуги“;

| 33. | заявява отново важността на приобщаването на местните и регионалните власти и подчертава ролята на конкретните мерки за осигуряване на равнопоставен и справедлив достъп на лица и групи, за които съществува опасност от социално изключване от ползването на стоки и услуги; |
| --- | --- |

33.

заявява отново важността на приобщаването на местните и регионалните власти и подчертава ролята на конкретните мерки за осигуряване на равнопоставен и справедлив достъп на лица и групи, за които съществува опасност от социално изключване от ползването на стоки и услуги;

| 34. | призовава настойчиво за ефективна мобилизация на действащите инструменти по структурните фондове за подкрепа на мерките, улесняващи социалното приобщаване и за насърчаване на достъпа до пазара на труда, до стоки и услуги и включването в обществото като цяло; |
| --- | --- |

34.

призовава настойчиво за ефективна мобилизация на действащите инструменти по структурните фондове за подкрепа на мерките, улесняващи социалното приобщаване и за насърчаване на достъпа до пазара на труда, до стоки и услуги и включването в обществото като цяло;

| 35. | подкрепя програмите за повишаване на информираността, насочени към обучаване на заинтересованите страни относно техните права и задължения и към борба с дискриминацията и тормоза; |
| --- | --- |

35.

подкрепя програмите за повишаване на информираността, насочени към обучаване на заинтересованите страни относно техните права и задължения и към борба с дискриминацията и тормоза;

| 36. | отбелязва и приветства съществуването в много държави-членки на услуги, достъпни за децата, предназначени да ги информират и да им дават насоки относно техните права; призовава всички държави-членки да осигурят такива възможности за децата, като подчертава необходимостта децата да бъдат запознати, не на последно място и с отношението между права и отговорности; |
| --- | --- |

36.

отбелязва и приветства съществуването в много държави-членки на услуги, достъпни за децата, предназначени да ги информират и да им дават насоки относно техните права; призовава всички държави-членки да осигурят такива възможности за децата, като подчертава необходимостта децата да бъдат запознати, не на последно място и с отношението между права и отговорности;

| 37. | се застъпва за необходимостта от допълнителна информация за трудностите и нуждите на уязвимите групи, по-специално що се отнася до непридружените малолетни и непълнолетни, за трафика на хора, правата на децата, работниците с ниски доходи, домакинствата с ниски доходи, както и за дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения и сексуална ориентация; |
| --- | --- |

37.

се застъпва за необходимостта от допълнителна информация за трудностите и нуждите на уязвимите групи, по-специално що се отнася до непридружените малолетни и непълнолетни, за трафика на хора, правата на децата, работниците с ниски доходи, домакинствата с ниски доходи, както и за дискриминацията въз основа на религиозна принадлежност или убеждения и сексуална ориентация;

| 38. | счита, че събирането на данни по въпросите за равенството е важно, за да се постигне цялостно обяснение на сегашната ситуация по отношение на дискриминацията; подкрепя изготвянето на общи критерии за събиране и анализ на данните с цел получаване на надеждни и съпоставими статистически данни и информация без излишна допълнителна бюрокрация; |
| --- | --- |

38.

счита, че събирането на данни по въпросите за равенството е важно, за да се постигне цялостно обяснение на сегашната ситуация по отношение на дискриминацията; подкрепя изготвянето на общи критерии за събиране и анализ на данните с цел получаване на надеждни и съпоставими статистически данни и информация без излишна допълнителна бюрокрация;

Разработване на целенасочени подходи

| 39. | одобрява изготвянето на специален, насочен конкретно към всяка отделна причина за дискриминация, подход, тъй като отделните форми на дискриминация се различават значително; |
| --- | --- |

39.

одобрява изготвянето на специален, насочен конкретно към всяка отделна причина за дискриминация, подход, тъй като отделните форми на дискриминация се различават значително;

| 40. | посочва, че отделни граждани в някои държави-членки са изправени пред множество пречки от дискриминационно естество, в частност: липса на подходящи здравни услуги, пенсионни схеми и режими, както и липса на достъп до широк кръг от подходящи и достъпни по отношение на цените стоки и услуги поради реални пречки, свързани с използването на модерни технологии като интернет; |
| --- | --- |

40.

посочва, че отделни граждани в някои държави-членки са изправени пред множество пречки от дискриминационно естество, в частност: липса на подходящи здравни услуги, пенсионни схеми и режими, както и липса на достъп до широк кръг от подходящи и достъпни по отношение на цените стоки и услуги поради реални пречки, свързани с използването на модерни технологии като интернет;

| 41. | насърчава обществените и частните доставчици на услуги да осигурят лесни за използване услуги по начин, който не накърнява достойнството и в степен, съизмерима с индивидуалните способности, като същевременно предоставят подходяща информация за технологичните аспекти; |
| --- | --- |

41.

насърчава обществените и частните доставчици на услуги да осигурят лесни за използване услуги по начин, който не накърнява достойнството и в степен, съизмерима с индивидуалните способности, като същевременно предоставят подходяща информация за технологичните аспекти;

| 42. | заявява отново, че предложената директива би трябвало също да осигури по-висока степен на защита на жените извън пазара на труда, тъй като сексуалният тормоз, малтретирането и насилието представляват постоянно предизвикателство спрямо достойнството и сигурността на жените; |
| --- | --- |

42.

заявява отново, че предложената директива би трябвало също да осигури по-висока степен на защита на жените извън пазара на труда, тъй като сексуалният тормоз, малтретирането и насилието представляват постоянно предизвикателство спрямо достойнството и сигурността на жените;

| 43. | заявява, че поради стереотипите, свързани с половете, както и поради структурни и културни бариери във формалното образование, медиите и политиката, жените все още са изложени на по-висок риск от бедност и социално изключване поради разликата в заплащането на труда и неблагоприятните за тях различия по отношение на получаваните социални и пенсионни обезщетения; |
| --- | --- |

43.

заявява, че поради стереотипите, свързани с половете, както и поради структурни и културни бариери във формалното образование, медиите и политиката, жените все още са изложени на по-висок риск от бедност и социално изключване поради разликата в заплащането на труда и неблагоприятните за тях различия по отношение на получаваните социални и пенсионни обезщетения;

| 44. | отправя искане за законодателство и политики срещу: хомофобията (по-специално изказвания и престъпления, подбудени от омраза), пречките по отношение на достъпа до жилищно настаняване, пряката дискриминация по отношение на здравните услуги, както и малтретирането и тормоза в образователните заведения, на работното място и по време на професионалното обучение; |
| --- | --- |

44.

отправя искане за законодателство и политики срещу: хомофобията (по-специално изказвания и престъпления, подбудени от омраза), пречките по отношение на достъпа до жилищно настаняване, пряката дискриминация по отношение на здравните услуги, както и малтретирането и тормоза в образователните заведения, на работното място и по време на професионалното обучение;

| 45. | подчертава необходимостта от по-голямо социално приобщаване и участие на ГЛБТ (гейове, лесбийки, бисексуални, транссексуални) в обществото като цяло; |
| --- | --- |

45.

подчертава необходимостта от по-голямо социално приобщаване и участие на ГЛБТ (гейове, лесбийки, бисексуални, транссексуални) в обществото като цяло;

| 46. | предлага подходящото устройване на хората с увреждания и на тези в неравностойно положение да се разшири, за да се подобри достъпът до и участието им в образованието и професионалното обучение, здравните услуги, жилищното настаняване, транспорта, пазаруването, отдиха и развлеченията и достъпът до други стоки и услуги по пропорционален начин, за да се гарантира равното им третиране и да се избегнат излишната бюрокрация и злоупотребата с процедурите за обжалване; |
| --- | --- |

46.

предлага подходящото устройване на хората с увреждания и на тези в неравностойно положение да се разшири, за да се подобри достъпът до и участието им в образованието и професионалното обучение, здравните услуги, жилищното настаняване, транспорта, пазаруването, отдиха и развлеченията и достъпът до други стоки и услуги по пропорционален начин, за да се гарантира равното им третиране и да се избегнат излишната бюрокрация и злоупотребата с процедурите за обжалване;

| 47. | отбелязва, че лицата, които имат проблеми, свързани с психичното здраве, е по-вероятно да бъдат социално изключени и изложени на отношение, повлияно от стереотипите. Затова отправя призив държавите-членки да посветят особено внимание на тази група и да положат по-големи усилия, за да помогнат на хората с психични проблеми. По-специално на деца, страдащи от проблеми с психичното здраве, следва да се помага съобразно техните нужди; |
| --- | --- |

47.

отбелязва, че лицата, които имат проблеми, свързани с психичното здраве, е по-вероятно да бъдат социално изключени и изложени на отношение, повлияно от стереотипите. Затова отправя призив държавите-членки да посветят особено внимание на тази група и да положат по-големи усилия, за да помогнат на хората с психични проблеми. По-специално на деца, страдащи от проблеми с психичното здраве, следва да се помага съобразно техните нужди;

| 48. | настоява на лицата и групите, страдащи от дискриминация да се отдели подходящо внимание, като им се предостави необходимата подкрепа за намаляване на трудностите, които срещат по отношение на достъпа до образование и получаването на образователна степен, достъпа до обучение, развлечения и култура — все основни елементи за участие в обществото; |
| --- | --- |

48.

настоява на лицата и групите, страдащи от дискриминация да се отдели подходящо внимание, като им се предостави необходимата подкрепа за намаляване на трудностите, които срещат по отношение на достъпа до образование и получаването на образователна степен, достъпа до обучение, развлечения и култура — все основни елементи за участие в обществото;

Борба с множествената дискриминация

| 49. | заявява, че европейското законодателство трябва да отчита в по-голяма степен множествената дискриминация, преди всичко като даде ясна дефиниция на това явление, за да се защитят и вземат предвид нуждите на тези групи и лица, изложени на риск от множествена дискриминация (мигранти, най-вече жени и деца, деца от ромски произход, непридружени малолетни и непълнолетни, търсещи убежище, лица с увреждания и такива страдащи от проблеми, свързани с психичното здраве, възрастни хора от етнически малцинства и др.); |
| --- | --- |

49.

заявява, че европейското законодателство трябва да отчита в по-голяма степен множествената дискриминация, преди всичко като даде ясна дефиниция на това явление, за да се защитят и вземат предвид нуждите на тези групи и лица, изложени на риск от множествена дискриминация (мигранти, най-вече жени и деца, деца от ромски произход, непридружени малолетни и непълнолетни, търсещи убежище, лица с увреждания и такива страдащи от проблеми, свързани с психичното здраве, възрастни хора от етнически малцинства и др.);

| 50. | призовава в рамките на политиките на местните и регионалните власти да се насърчи и подкрепи създаването на специализирани центрове и обсерватории за защита на равенството, които да имат правомощия да се занимават с всички причини за дискриминация и със защитата на правата на лицата, които могат да бъдат обект на множествена дискриминация, с подпомагането на жертвите, с провеждането на проучвания на общественото мнение, с публикуването на доклади за множествената дискриминация и с изпълнението на всички функции в областите, обхванати от предложената директива; |
| --- | --- |

50.

призовава в рамките на политиките на местните и регионалните власти да се насърчи и подкрепи създаването на специализирани центрове и обсерватории за защита на равенството, които да имат правомощия да се занимават с всички причини за дискриминация и със защитата на правата на лицата, които могат да бъдат обект на множествена дискриминация, с подпомагането на жертвите, с провеждането на проучвания на общественото мнение, с публикуването на доклади за множествената дискриминация и с изпълнението на всички функции в областите, обхванати от предложената директива;

Достъп до качествена заетост

| 51. | посочва, че дискриминацията може да попречи на отделния индивид да разгърне пълния си потенциал и по този начин да го изложи на риска да трябва да полага нископлатен труд, което на свой ред поражда допълнителни трудности по отношение на достъпа до стоки и услуги като образование и жилищно настаняване и по този начин води до бедност и социално изключване; |
| --- | --- |

51.

посочва, че дискриминацията може да попречи на отделния индивид да разгърне пълния си потенциал и по този начин да го изложи на риска да трябва да полага нископлатен труд, което на свой ред поражда допълнителни трудности по отношение на достъпа до стоки и услуги като образование и жилищно настаняване и по този начин води до бедност и социално изключване;

| 52. | подчертава, че пречките пред осигуряването на платена заетост са една от основните причини за неравенството и социалното изключване и че много често несигурните и нископлатени работни места се заемат от хора в уязвимо положение като млади хора, възрастни хора, мигранти, хора с увреждания; |
| --- | --- |

52.

подчертава, че пречките пред осигуряването на платена заетост са една от основните причини за неравенството и социалното изключване и че много често несигурните и нископлатени работни места се заемат от хора в уязвимо положение като млади хора, възрастни хора, мигранти, хора с увреждания;

| 53. | подкрепя съставянето на харти на доброволен принцип и други инициативи, които подтикват предприятията да възприемат методи, насърчаващи недискриминацията и равните възможности, като например използването на управлението на различията в предприятията, което носи ползи не само на работодателите, но и също на работниците и на потребителите; |
| --- | --- |

53.

подкрепя съставянето на харти на доброволен принцип и други инициативи, които подтикват предприятията да възприемат методи, насърчаващи недискриминацията и равните възможности, като например използването на управлението на различията в предприятията, което носи ползи не само на работодателите, но и също на работниците и на потребителите;

| 54. | въпреки че принципите на недискриминация и равно третиране са важни за всички граждани, КР обръща специално внимание на това, че децата и ромите в Европа са особено уязвими групи; |
| --- | --- |

54.

въпреки че принципите на недискриминация и равно третиране са важни за всички граждани, КР обръща специално внимание на това, че децата и ромите в Европа са особено уязвими групи;

Социално приобщаване на ромите

| 55. | заявява отново необходимостта от по-голямо участие и признаване на приноса на ромите в областта на заетостта и обучението от една страна и споделената отговорност, необходима, за да се подобри техният достъп до стоки и услуги като жилищно настаняване и здравеопазване, да се намали рискът от бедност и да се премахне рискът от насилие и малтретиране и да се защитят децата от ромски произход от здравословни проблеми, от въвличане в детска проституция, сексуално малтретиране и трафик на деца; |
| --- | --- |

55.

заявява отново необходимостта от по-голямо участие и признаване на приноса на ромите в областта на заетостта и обучението от една страна и споделената отговорност, необходима, за да се подобри техният достъп до стоки и услуги като жилищно настаняване и здравеопазване, да се намали рискът от бедност и да се премахне рискът от насилие и малтретиране и да се защитят децата от ромски произход от здравословни проблеми, от въвличане в детска проституция, сексуално малтретиране и трафик на деца;

| 56. | признава значението на специалните мерки за намаляване или премахване на дискриминационните практики срещу лицата от ромски произход, за да се насърчи равното третиране на ромите и да се ускори процесът на тяхното социално приобщаване; |
| --- | --- |

56.

признава значението на специалните мерки за намаляване или премахване на дискриминационните практики срещу лицата от ромски произход, за да се насърчи равното третиране на ромите и да се ускори процесът на тяхното социално приобщаване;

| 57. | призовава за ефективното използване на Европейския социален фонд за: конструктивни кампании и повишаване на информираността относно значението на приноса на ромите в обществото; допълнителни механизми за създаване на работни места, кампании за ограмотяване, професионално обучение, стипендии за ученици и студенти; услуги, които са конкретно приспособени към техните нужди (например здравни услуги за жените) и други услуги, необходими за социалното приобщаване на децата от ромски произход, като например добре организирани грижи и закрила и професионално образование (особено в областта на езиковите умения); |
| --- | --- |

57.

призовава за ефективното използване на Европейския социален фонд за: конструктивни кампании и повишаване на информираността относно значението на приноса на ромите в обществото; допълнителни механизми за създаване на работни места, кампании за ограмотяване, професионално обучение, стипендии за ученици и студенти; услуги, които са конкретно приспособени към техните нужди (например здравни услуги за жените) и други услуги, необходими за социалното приобщаване на децата от ромски произход, като например добре организирани грижи и закрила и професионално образование (особено в областта на езиковите умения);

| 58. | препоръчва на Комисията да увеличи усилията за борба срещу дискриминацията въз основа на пола в образованието, здравеопазването, социалните услуги и социалната защита; отправя настойчиво искане същото ниво на защита да бъде предоставяно при всички форми на дискриминация и Комисията да представи график за практическото осъществяване на тази цел; |
| --- | --- |

58.

препоръчва на Комисията да увеличи усилията за борба срещу дискриминацията въз основа на пола в образованието, здравеопазването, социалните услуги и социалната защита; отправя настойчиво искане същото ниво на защита да бъде предоставяно при всички форми на дискриминация и Комисията да представи график за практическото осъществяване на тази цел;

Препоръки на Комитета на регионите

| 59. | разглежда стереотипите в образованието, заетостта и средствата за информация като значителна пречка за равното третиране и социалното приобщаване и призовава настойчиво за тяхното изкореняване. Изключително важно е децата още в ранна възраст да се научат да уважават и се сприятеляват с ученици от различни етнически и религиозни малцинства и ученици с увреждания; |
| --- | --- |

59.

разглежда стереотипите в образованието, заетостта и средствата за информация като значителна пречка за равното третиране и социалното приобщаване и призовава настойчиво за тяхното изкореняване. Изключително важно е децата още в ранна възраст да се научат да уважават и се сприятеляват с ученици от различни етнически и религиозни малцинства и ученици с увреждания;

| 60. | заявява, че препоръките, залегнали в предложената директива, следва да бъдат допълнени от практическо обучение и конференции със заинтересованите страни за информирането им относно пълния потенциал на интегрирането на принципа на равенството с оглед постигането на равно третиране; |
| --- | --- |

60.

заявява, че препоръките, залегнали в предложената директива, следва да бъдат допълнени от практическо обучение и конференции със заинтересованите страни за информирането им относно пълния потенциал на интегрирането на принципа на равенството с оглед постигането на равно третиране;

| 61. | изтъква значението на обучението на специалисти от различни сектори (лекари, учители, медийни специалисти и др.), както и на служители в публичните органи на всички равнища и в сектора на услугите, в областта на междукултурните умения и социалното и културното посредничество за елиминиране на всякакво дискриминиращо, обиждащо или безчувствено поведение, за борба срещу стереотипите и за привличане на вниманието на специалистите в тези области към конкретните нужди на хората с различен облик и потребности; |
| --- | --- |

61.

изтъква значението на обучението на специалисти от различни сектори (лекари, учители, медийни специалисти и др.), както и на служители в публичните органи на всички равнища и в сектора на услугите, в областта на междукултурните умения и социалното и културното посредничество за елиминиране на всякакво дискриминиращо, обиждащо или безчувствено поведение, за борба срещу стереотипите и за привличане на вниманието на специалистите в тези области към конкретните нужди на хората с различен облик и потребности;

| 62. | изразява своята загриженост за мъжете и жените мигранти, които са изложени на повишен риск от бедност и социално изключване поради експлоатация на работното място, и убеждението си, че осигуряването на образование (по-специално в областта на езиковите умения) и професионално обучение на етническите малцинства ще насърчат мъжете и жените мигранти да търсят по-добра работа; |
| --- | --- |

62.

изразява своята загриженост за мъжете и жените мигранти, които са изложени на повишен риск от бедност и социално изключване поради експлоатация на работното място, и убеждението си, че осигуряването на образование (по-специално в областта на езиковите умения) и професионално обучение на етническите малцинства ще насърчат мъжете и жените мигранти да търсят по-добра работа;

| 63. | изразява особена тревога във връзка с жените мигранти, тъй като те са изложени на риск от физическо или сексуално малтретиране с цел наемане на работа, брак или проституция; те трябва да са осведомени за действителната ситуация и опасности в потенциалните приемни страни, за да се предотврати превръщането им в жертви на трафика на хора; тяхната закрила и интеграция трябва да се подобрят допълнително, за да се гарантира, че те действително се ползват от правата на човека; |
| --- | --- |

63.

изразява особена тревога във връзка с жените мигранти, тъй като те са изложени на риск от физическо или сексуално малтретиране с цел наемане на работа, брак или проституция; те трябва да са осведомени за действителната ситуация и опасности в потенциалните приемни страни, за да се предотврати превръщането им в жертви на трафика на хора; тяхната закрила и интеграция трябва да се подобрят допълнително, за да се гарантира, че те действително се ползват от правата на човека;

| 64. | предлага да се създаде специален фонд за непридружените малолетни и непълнолетни имигранти, който да подпомага съответните региони да поемат грижата за тях, да им предоставят същите възможности като на другите деца на тяхна възраст и да ги интегрират в приемното общество, като по този начин се избегне двойната дискриминация, на която биха могли да бъдат подложени поради факта, че са едновременно малолетни или непълнолетни и имигранти; |
| --- | --- |

64.

предлага да се създаде специален фонд за непридружените малолетни и непълнолетни имигранти, който да подпомага съответните региони да поемат грижата за тях, да им предоставят същите възможности като на другите деца на тяхна възраст и да ги интегрират в приемното общество, като по този начин се избегне двойната дискриминация, на която биха могли да бъдат подложени поради факта, че са едновременно малолетни или непълнолетни и имигранти;

| 65. | посочва, че търсенето на убежище е социален проблем с икономически и други последици и би трябвало да бъде третиран като такъв, предимно чрез насърчаване на социалната интеграция на хората, търсещи убежище, по-специално на непълнолетните и на младите хора, посредством споделяне на отговорностите и създаване на равни възможности за достъп до стоки и услуги; |
| --- | --- |

65.

посочва, че търсенето на убежище е социален проблем с икономически и други последици и би трябвало да бъде третиран като такъв, предимно чрез насърчаване на социалната интеграция на хората, търсещи убежище, по-специално на непълнолетните и на младите хора, посредством споделяне на отговорностите и създаване на равни възможности за достъп до стоки и услуги;

| 66. | подкрепя въвеждането на механизми за активно образование и обучение с цел насърчаване на недискриминацията и равните възможности и постигането на целите от Лисабон чрез непрекъснато обновяване на уменията и ангажираност за учене през целия живот; |
| --- | --- |

66.

подкрепя въвеждането на механизми за активно образование и обучение с цел насърчаване на недискриминацията и равните възможности и постигането на целите от Лисабон чрез непрекъснато обновяване на уменията и ангажираност за учене през целия живот;

| 67. | отбелязва, че за групи, които имат различни нужди, са необходими конкретни, пригодени за тях решения, например: професионално обучение за ромите, мигрантите и възрастните безработни, за да се гарантира включването им в пазара на труда; обучение по ИТ за възрастните хора с цел повишаване на тяхната потребителска и покупателна способност; кампании за ограмотяване, насочени към бедните жени и деца в селските райони; консултации за лицата с увреждания, работниците с ниски доходи и децата на работниците с ниски доходи и др.; |
| --- | --- |

67.

отбелязва, че за групи, които имат различни нужди, са необходими конкретни, пригодени за тях решения, например: професионално обучение за ромите, мигрантите и възрастните безработни, за да се гарантира включването им в пазара на труда; обучение по ИТ за възрастните хора с цел повишаване на тяхната потребителска и покупателна способност; кампании за ограмотяване, насочени към бедните жени и деца в селските райони; консултации за лицата с увреждания, работниците с ниски доходи и децата на работниците с ниски доходи и др.;

| 68. | подчертава необходимостта от разработване на кампании за насърчаване и повишаване на информираността, които да насочат вниманието на всички към препоръките, съдържащи се в предложената директива, като информират заинтересованите страни за техните права и задължения и разясняват предприетите конкретни мерки и процедури за подпомагане на жертвите; |
| --- | --- |

68.

подчертава необходимостта от разработване на кампании за насърчаване и повишаване на информираността, които да насочат вниманието на всички към препоръките, съдържащи се в предложената директива, като информират заинтересованите страни за техните права и задължения и разясняват предприетите конкретни мерки и процедури за подпомагане на жертвите;

| 69. | изтъква ключовата роля на органите за защита на равенството и организациите, представляващи интереса на тези, които са изложени на риск от дискриминация и неравно третиране чрез разпространяването на информация, предимно чрез публикуване на материали, адаптирани и конкретно насочени към съответната култура или група, и организиране на конференции и информационни кампании по интернет; посочва, че информацията трябва да бъде ясно насочена към конкретни групи; |
| --- | --- |

69.

изтъква ключовата роля на органите за защита на равенството и организациите, представляващи интереса на тези, които са изложени на риск от дискриминация и неравно третиране чрез разпространяването на информация, предимно чрез публикуване на материали, адаптирани и конкретно насочени към съответната култура или група, и организиране на конференции и информационни кампании по интернет; посочва, че информацията трябва да бъде ясно насочена към конкретни групи;

| 70. | заявява отново, че привеждането в изпълнение на предложената директива изисква подходящи човешки и финансови ресурси (предимно чрез програмата PROGRESS), за да бъдат обхванати всички форми на дискриминация; |
| --- | --- |

70.

заявява отново, че привеждането в изпълнение на предложената директива изисква подходящи човешки и финансови ресурси (предимно чрез програмата PROGRESS), за да бъдат обхванати всички форми на дискриминация;

| 71. | призовава всички местни и регионални власти да насърчават недискриминацията на местно и регионално равнище чрез насърчаване на зачитането на правата на човека и изграждане на доверие посредством конструктивен диалог, който дава повече възможности на хората и демократизира обществата, като същевременно свежда до минимум поляризирането и укрепва социалното сближаване. Наред с това Комитетът на регионите следва да насърчава многообразието като ценност и да изтъква неговото динамично естество като източник на иновации и творчество, напредък и благополучие за всички, в съзвучие с основните ценности, свързани с правата на човека, правовата държава и демокрацията. |
| --- | --- |

71.

призовава всички местни и регионални власти да насърчават недискриминацията на местно и регионално равнище чрез насърчаване на зачитането на правата на човека и изграждане на доверие посредством конструктивен диалог, който дава повече възможности на хората и демократизира обществата, като същевременно свежда до минимум поляризирането и укрепва социалното сближаване. Наред с това Комитетът на регионите следва да насърчава многообразието като ценност и да изтъква неговото динамично естество като източник на иновации и творчество, напредък и благополучие за всички, в съзвучие с основните ценности, свързани с правата на човека, правовата държава и демокрацията.

Брюксел, 18 юни 2009 г.

Председател

на Комитета на регионите

Luc VAN DEN BRANDE

---