# Uradni list C 223/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.223.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5216. september 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.223.slv

Uradni list

Evropske unije

C 223

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5216. september 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 223/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | Sporočilo Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte | 3 |
| 2009/C 223/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 223/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

Sporočilo Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

3

2009/C 223/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 223/07 | Menjalni tečaji eura | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 223/07

Menjalni tečaji eura

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2009/C 223/08 | Usposabljanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava ES in pravosodno sodelovanje med nacionalnimi sodniki | 14 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 223/09 | Državne pomoči – Francoska Republika – Državna pomoč C 4/09 (prej N 679/97) – Sprememba sheme pomoči za radijsko oddajanje – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 223/10 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 20 |
| 2009/C 223/11 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode ter živila | 23 |
| 2009/C 223/12 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 26 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2009/C 223/08

Usposabljanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava ES in pravosodno sodelovanje med nacionalnimi sodniki

14

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 223/09

Državne pomoči – Francoska Republika – Državna pomoč C 4/09 (prej N 679/97) – Sprememba sheme pomoči za radijsko oddajanje – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 223/10

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

20

2009/C 223/11

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode ter živila

23

2009/C 223/12

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/01

| Datum sprejetja odločitve | 10.3.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 70/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Nothern Ireland |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Pravna podlaga | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 12 mio. GBP; Skupni znesek načrtovane pomoči 51,5 mio. GBP |
| Intenzivnost | 90 % |
| Trajanje | 1.4.2007–31.3.2012 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

10.3.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 70/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Nothern Ireland

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Pravna podlaga

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 12 mio. GBP; Skupni znesek načrtovane pomoči 51,5 mio. GBP

Intenzivnost

90 %

Trajanje

1.4.2007–31.3.2012

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 12.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 241/09 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Allied Irish Bank |
| Pravna podlaga | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 3 500 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 12.5.2009–12.11.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

12.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 241/09

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Allied Irish Bank

Pravna podlaga

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Načrtovani letni izdatki 3 500 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

12.5.2009–12.11.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/3

---

Sporočilo Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

2009/C 223/02

1.   UVOD

1.1   Splošna pravila za ukrepe regionalne pomoči

| 1. | Smernice Komisije o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (1) pojasnjujejo splošni pristop Komisije v zvezi z državno regionalno pomočjo. V skladu s pogoji iz Smernic o državni regionalni pomoči in ne glede na negativne učinke, ki jih državna regionalna pomoč lahko ima na trgovino in konkurenco, lahko Komisija šteje kot združljivo s skupnim trgom državno pomoč, ki je dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih regij v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.

Smernice Komisije o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (1) pojasnjujejo splošni pristop Komisije v zvezi z državno regionalno pomočjo. V skladu s pogoji iz Smernic o državni regionalni pomoči in ne glede na negativne učinke, ki jih državna regionalna pomoč lahko ima na trgovino in konkurenco, lahko Komisija šteje kot združljivo s skupnim trgom državno pomoč, ki je dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih regij v Evropski uniji.

| 2. | Na splošno Smernice o državni regionalni pomoči upoštevajo sorazmerno resnost problemov, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij, z uvedbo posebnih zgornjih mej regionalne pomoči. Te najvišje intenzivnosti pomoči so razdeljene v stopnje od 10 % do 50 % upravičenih stroškov, ki temeljijo zlasti na BDP na prebivalca zadevnih regij, vendar državam članicam omogočajo tudi neko stopnjo prožnosti, da upoštevajo lokalne pogoje. Karte regionalnih pomoči za vsako državo članico so objavljene na spletni strani Europa (2). Te v stopnje razdeljene intenzivnosti pomoči v bistvu odražajo tehtanje Komisije med možnimi pozitivnimi učinki regionalne pomoči za naložbe na eni strani, zlasti v smislu spodbujanja kohezije s privabljanjem naložb na prikrajšana območja, in omejevanjem možnih negativnih učinkov, ki jih dodelitev takšne pomoči posameznim podjetjem lahko ima, na primer negativnih učinkov na druge gospodarske subjekte in regije, katerih relativna konkurenčna prednost je ustrezno zmanjšana, na drugi strani. |
| --- | --- |

2.

Na splošno Smernice o državni regionalni pomoči upoštevajo sorazmerno resnost problemov, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij, z uvedbo posebnih zgornjih mej regionalne pomoči. Te najvišje intenzivnosti pomoči so razdeljene v stopnje od 10 % do 50 % upravičenih stroškov, ki temeljijo zlasti na BDP na prebivalca zadevnih regij, vendar državam članicam omogočajo tudi neko stopnjo prožnosti, da upoštevajo lokalne pogoje. Karte regionalnih pomoči za vsako državo članico so objavljene na spletni strani Europa (2). Te v stopnje razdeljene intenzivnosti pomoči v bistvu odražajo tehtanje Komisije med možnimi pozitivnimi učinki regionalne pomoči za naložbe na eni strani, zlasti v smislu spodbujanja kohezije s privabljanjem naložb na prikrajšana območja, in omejevanjem možnih negativnih učinkov, ki jih dodelitev takšne pomoči posameznim podjetjem lahko ima, na primer negativnih učinkov na druge gospodarske subjekte in regije, katerih relativna konkurenčna prednost je ustrezno zmanjšana, na drugi strani.

| 3. | Velik naložbeni projekt je začetna naložba z upravičenimi odhodki nad 50 milijonov EUR (3). Na velike naložbene projekte manj vplivajo razvojni problemi, značilni za prikrajšana območja, kot pa naložbeni projekti manjšega obsega. Obstaja povečana nevarnost, da bodo veliki naložbeni projekti vplivali na trgovino, in s tem tudi nevarnost močnejšega učinka izkrivljanja v primerjavi s konkurenti iz drugih regij. V zvezi s temi projekti obstaja tudi nevarnost, da znesek pomoči presega najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izravnavo regionalne prikrajšanosti, in nevarnost, da bi državna pomoč za te projekte povzročila nasprotne učinke, kot so neučinkovita izbira lokacije, večje izkrivljanje konkurence in, ker je pomoč drag transfer od davkoplačevalcev do prejemnikov pomoči, neto izgube blaginje, tj. presežek stroškov pomoči nad koristmi potrošnikov in proizvajalcev. |
| --- | --- |

3.

Velik naložbeni projekt je začetna naložba z upravičenimi odhodki nad 50 milijonov EUR (3). Na velike naložbene projekte manj vplivajo razvojni problemi, značilni za prikrajšana območja, kot pa naložbeni projekti manjšega obsega. Obstaja povečana nevarnost, da bodo veliki naložbeni projekti vplivali na trgovino, in s tem tudi nevarnost močnejšega učinka izkrivljanja v primerjavi s konkurenti iz drugih regij. V zvezi s temi projekti obstaja tudi nevarnost, da znesek pomoči presega najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izravnavo regionalne prikrajšanosti, in nevarnost, da bi državna pomoč za te projekte povzročila nasprotne učinke, kot so neučinkovita izbira lokacije, večje izkrivljanje konkurence in, ker je pomoč drag transfer od davkoplačevalcev do prejemnikov pomoči, neto izgube blaginje, tj. presežek stroškov pomoči nad koristmi potrošnikov in proizvajalcev.

| 4. | Smernice o državni regionalni pomoči določajo posebna pravila o regionalni pomoči za velike naložbene projekte (4). Smernice o državni regionalni pomoči zagotavljajo samodejno in postopno znižanje zgornjih mej regionalne pomoči za te velike naložbene projekte, da se omeji izkrivljanje konkurence na raven, za katero se lahko na splošno pričakuje, da jo bodo izravnale njihove koristi za razvoj zadevnih regij (5). |
| --- | --- |

4.

Smernice o državni regionalni pomoči določajo posebna pravila o regionalni pomoči za velike naložbene projekte (4). Smernice o državni regionalni pomoči zagotavljajo samodejno in postopno znižanje zgornjih mej regionalne pomoči za te velike naložbene projekte, da se omeji izkrivljanje konkurence na raven, za katero se lahko na splošno pričakuje, da jo bodo izravnale njihove koristi za razvoj zadevnih regij (5).

| 5. | Poleg tega morajo države članice posamično priglasiti vsako pomoč za naložbene projekte, če je načrtovana pomoč višja kot najvišji dovoljen znesek pomoči, ki jo lahko prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR v skladu z veljavnimi pravili (pragovi za priglasitev) (6). Za te priglašene primere Komisija preverja zlasti intenzivnosti pomoči, združljivost s splošnimi merili Smernic o državni regionalni pomoči in ali priglašena naložba predstavlja občutno povečanje zmogljivosti proizvodnje, medtem ko se hkrati odziva na slabo delujoč ali celo nazadujoč trg ali pomaga podjetjem z visokimi tržnimi deleži. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega morajo države članice posamično priglasiti vsako pomoč za naložbene projekte, če je načrtovana pomoč višja kot najvišji dovoljen znesek pomoči, ki jo lahko prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR v skladu z veljavnimi pravili (pragovi za priglasitev) (6). Za te priglašene primere Komisija preverja zlasti intenzivnosti pomoči, združljivost s splošnimi merili Smernic o državni regionalni pomoči in ali priglašena naložba predstavlja občutno povečanje zmogljivosti proizvodnje, medtem ko se hkrati odziva na slabo delujoč ali celo nazadujoč trg ali pomaga podjetjem z visokimi tržnimi deleži.

1.2   Ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo

| 6. | Kljub samodejnemu zniževanju bi lahko nekateri visoki zneski regionalne pomoči za velike naložbene projekte še vedno pomembno vplivale na trgovino in povzročile bistveno izkrivljanje konkurence. Zato je bila prejšnja politika Komisije, da ne odobri pomoči za velike naložbene projekte nad naslednjimi pragovi (7):






  — | upravičenec do pomoči je odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu (-ih) ali |
| --- | --- | --- |

6.

Kljub samodejnemu zniževanju bi lahko nekateri visoki zneski regionalne pomoči za velike naložbene projekte še vedno pomembno vplivale na trgovino in povzročile bistveno izkrivljanje konkurence. Zato je bila prejšnja politika Komisije, da ne odobri pomoči za velike naložbene projekte nad naslednjimi pragovi (7):

—

upravičenec do pomoči je odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu (-ih) ali

| — | zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, je večja od 5 % trga, medtem ko je stopnja rasti zadevnega trga pod stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora. |
| --- | --- |

—

zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, je večja od 5 % trga, medtem ko je stopnja rasti zadevnega trga pod stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora.

| 7. | Z veljavnimi Smernicami o državni regionalni pomoči pa je Komisija izbrala bolj individualiziran pristop, ki omogoča čim konkretnejše upoštevanje kohezije in drugih koristi, ki se lahko dosežejo s takšnimi projekti. Takšne koristi pa je treba tehtati z verjetnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco, ki jih je prav tako treba določiti čim konkretneje. Zato odstavek 68 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da bo Komisija izvedla formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za primere nad pragovi za priglasitev, kadar je izpolnjen eden ali oba pogoja iz odstavka 68(a) in (b) Smernic o državni regionalni pomoči (pragovi podrobne ocene, ki so enaki pragovom iz odstavka 6). V teh primerih je cilj formalne preiskave natančno preveriti, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami“ (8). |
| --- | --- |

7.

Z veljavnimi Smernicami o državni regionalni pomoči pa je Komisija izbrala bolj individualiziran pristop, ki omogoča čim konkretnejše upoštevanje kohezije in drugih koristi, ki se lahko dosežejo s takšnimi projekti. Takšne koristi pa je treba tehtati z verjetnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco, ki jih je prav tako treba določiti čim konkretneje. Zato odstavek 68 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da bo Komisija izvedla formalni postopek preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za primere nad pragovi za priglasitev, kadar je izpolnjen eden ali oba pogoja iz odstavka 68(a) in (b) Smernic o državni regionalni pomoči (pragovi podrobne ocene, ki so enaki pragovom iz odstavka 6). V teh primerih je cilj formalne preiskave natančno preveriti, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami“ (8).

| 8. | V opombi 63 Smernic o državni regionalni pomoči je Komisija napovedala, da bo „pripravila dodatne smernice za merila, ki jih bo med tem ocenjevanjem upoštevala“. V nadaljevanju Komisija predstavlja smernice glede vrste informacij, ki jih lahko zahteva, in metodologije, ki jo bo upoštevala pri ukrepih, ki se podrobno ocenjujejo. V skladu z akcijskim načrtom državnih pomoči (9) bo Komisija na podlagi ravnovesja med pozitivnimi in negativnimi učinki izvedla splošno oceno pomoči, da se odloči, ali se lahko ukrep pomoči kot celota odobri. |
| --- | --- |

8.

V opombi 63 Smernic o državni regionalni pomoči je Komisija napovedala, da bo „pripravila dodatne smernice za merila, ki jih bo med tem ocenjevanjem upoštevala“. V nadaljevanju Komisija predstavlja smernice glede vrste informacij, ki jih lahko zahteva, in metodologije, ki jo bo upoštevala pri ukrepih, ki se podrobno ocenjujejo. V skladu z akcijskim načrtom državnih pomoči (9) bo Komisija na podlagi ravnovesja med pozitivnimi in negativnimi učinki izvedla splošno oceno pomoči, da se odloči, ali se lahko ukrep pomoči kot celota odobri.

| 9. | Podrobna ocena mora biti sorazmerna z možnim izkrivljanjem, ki ga lahko pomoč ustvari. To pomeni, da bo obseg analize odvisen od narave primera. Zato bosta tudi narava in stopnja potrebnih dokazov odvisna od značilnosti posameznega primera. Komisija lahko ob upoštevanju določb, ki urejajo formalno preiskavo iz členov 6 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (10), med drugim od držav članic zahteva, da zagotovijo neodvisne študije za potrditev informacij iz priglasitve ali mnenja drugih gospodarskih subjektov, ki so dejavni na upoštevnih trgih, ali strokovnjakov na področju regionalnega razvoja. Poleg tega so med formalnimi preiskavami zaželena mnenja zainteresiranih strani. Komisija bo ob začetku preiskave opredelila ključna vprašanja, v zvezi s katerimi želi mnenja. |
| --- | --- |

9.

Podrobna ocena mora biti sorazmerna z možnim izkrivljanjem, ki ga lahko pomoč ustvari. To pomeni, da bo obseg analize odvisen od narave primera. Zato bosta tudi narava in stopnja potrebnih dokazov odvisna od značilnosti posameznega primera. Komisija lahko ob upoštevanju določb, ki urejajo formalno preiskavo iz členov 6 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (10), med drugim od držav članic zahteva, da zagotovijo neodvisne študije za potrditev informacij iz priglasitve ali mnenja drugih gospodarskih subjektov, ki so dejavni na upoštevnih trgih, ali strokovnjakov na področju regionalnega razvoja. Poleg tega so med formalnimi preiskavami zaželena mnenja zainteresiranih strani. Komisija bo ob začetku preiskave opredelila ključna vprašanja, v zvezi s katerimi želi mnenja.

| 10. | To sporočilo je namenjeno zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti postopka odločanja Komisije ter enakega obravnavanja držav članic. Komisija si pridržuje možnost, da spremeni in pregleda te smernice glede na izkušnje pri posameznih primerih. |
| --- | --- |

10.

To sporočilo je namenjeno zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti postopka odločanja Komisije ter enakega obravnavanja držav članic. Komisija si pridržuje možnost, da spremeni in pregleda te smernice glede na izkušnje pri posameznih primerih.

2.   POZITIVNI UČINKI POMOČI

2.1   Cilj pomoči

| 11. | Regionalna pomoč ima cilj skupnega interesa, ki odraža razmisleke o enakosti, in sicer spodbuditi gospodarsko kohezijo s prispevanjem k zmanjšanju razlik med stopnjami razvoja različnih regij Skupnosti. Odstavek 2 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da „z obravnavo razvojnih problemov prikrajšanih regij nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav članic ter Evropske unije kot celote.“ Odstavek 3 Smernic o državni regionalni pomoči dodaja: „Regionalna pomoč za naložbe je namenjena pomoči pri razvoju najbolj prikrajšanih regij s podpiranjem naložb in ustvarjanja delovnih mest. Pospešuje širitev in diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti podjetij iz manj razvitih regij, zlasti s spodbujanjem podjetij k ustanavljanju novih ustanov v teh regijah.“ |
| --- | --- |

11.

Regionalna pomoč ima cilj skupnega interesa, ki odraža razmisleke o enakosti, in sicer spodbuditi gospodarsko kohezijo s prispevanjem k zmanjšanju razlik med stopnjami razvoja različnih regij Skupnosti. Odstavek 2 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da „z obravnavo razvojnih problemov prikrajšanih regij nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav članic ter Evropske unije kot celote.“ Odstavek 3 Smernic o državni regionalni pomoči dodaja: „Regionalna pomoč za naložbe je namenjena pomoči pri razvoju najbolj prikrajšanih regij s podpiranjem naložb in ustvarjanja delovnih mest. Pospešuje širitev in diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti podjetij iz manj razvitih regij, zlasti s spodbujanjem podjetij k ustanavljanju novih ustanov v teh regijah.“

| 12. | Za tiste velike naložbene projekte, ki dosegajo pragove podrobne ocene, bodo morale države članice dokazati, da bo pomoč usmerjena k zadevnemu cilju enakosti. Država članica bo zato morala dokazati prispevek naložbenega projekta k razvoju zadevne regije. |
| --- | --- |

12.

Za tiste velike naložbene projekte, ki dosegajo pragove podrobne ocene, bodo morale države članice dokazati, da bo pomoč usmerjena k zadevnemu cilju enakosti. Država članica bo zato morala dokazati prispevek naložbenega projekta k razvoju zadevne regije.

| 13. | Medtem ko je glavni cilj regionalne pomoči podpirati pomisleke glede enakosti kot gospodarske kohezije, lahko rešuje tudi vprašanja tržne pomanjkljivosti. Regionalni razvojni problemi so lahko povezani s tržnimi pomanjkljivostmi, kot so nepopolne informacije, problemi v zvezi z usklajevanjem, težave upravičenca pri dodelitvi naložb v javne dobrine ali zunanji učinki naložb. Kadar poleg ciljev enakosti regionalna pomoč obravnava tudi težave učinkovitosti, bo celoten pozitiven učinek pomoči večji. |
| --- | --- |

13.

Medtem ko je glavni cilj regionalne pomoči podpirati pomisleke glede enakosti kot gospodarske kohezije, lahko rešuje tudi vprašanja tržne pomanjkljivosti. Regionalni razvojni problemi so lahko povezani s tržnimi pomanjkljivostmi, kot so nepopolne informacije, problemi v zvezi z usklajevanjem, težave upravičenca pri dodelitvi naložb v javne dobrine ali zunanji učinki naložb. Kadar poleg ciljev enakosti regionalna pomoč obravnava tudi težave učinkovitosti, bo celoten pozitiven učinek pomoči večji.

| 14. | Naslednji nepopoln seznam okvirnih meril se lahko uporabi za dokazovanje regionalnega prispevka pomoči, če ta privablja dodatne naložbe in dejavnosti v regiji. Ti pozitivni učinki pomoči so lahko neposredni (npr. neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (npr. inovacije na lokalni ravni):






  — | Število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalec prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja. |
| --- | --- | --- |

14.

Naslednji nepopoln seznam okvirnih meril se lahko uporabi za dokazovanje regionalnega prispevka pomoči, če ta privablja dodatne naložbe in dejavnosti v regiji. Ti pozitivni učinki pomoči so lahko neposredni (npr. neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (npr. inovacije na lokalni ravni):

—

Število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalec prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja.

| — | Še več novih delovnih mest je lahko ustvarjenih v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, pri čemer se omogoča boljša vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavljajo večji učinki prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest. |
| --- | --- |

—

Še več novih delovnih mest je lahko ustvarjenih v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, pri čemer se omogoča boljša vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavljajo večji učinki prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest.

| — | Zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnega in posebnega) znanja njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje. |
| --- | --- |

—

Zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnega in posebnega) znanja njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje.

| — | Zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (skupinski učinek). Povezovanje podjetij iz iste gospodarske panoge posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Fizična bližina omogoča izmenjavo informacij, zamisli in znanja med podjetji. Koncentracija gospodarskih dejavnosti privablja mnoge iskalce zaposlitve, kar zagotavlja, da je podjetjem na voljo velik obseg delavcev z različnimi znanji. Zagotovljen je dostop do pravnih in komercialnih storitev, kar izboljšuje produktivnost. Na splošno lahko koncentracija gospodarskih dejavnosti ponovno privabi druge naložbe, ki nato povečajo pozitivne učinke prelivanja (uspešen krog). |
| --- | --- |

—

Zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (skupinski učinek). Povezovanje podjetij iz iste gospodarske panoge posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Fizična bližina omogoča izmenjavo informacij, zamisli in znanja med podjetji. Koncentracija gospodarskih dejavnosti privablja mnoge iskalce zaposlitve, kar zagotavlja, da je podjetjem na voljo velik obseg delavcev z različnimi znanji. Zagotovljen je dostop do pravnih in komercialnih storitev, kar izboljšuje produktivnost. Na splošno lahko koncentracija gospodarskih dejavnosti ponovno privabi druge naložbe, ki nato povečajo pozitivne učinke prelivanja (uspešen krog).

| — | Naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru panog s poudarkom na tehnologiji je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja. |
| --- | --- |

—

Naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru panog s poudarkom na tehnologiji je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja.

| — | Upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno. |
| --- | --- |

—

Upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno.

| — | Trajanje naložbe in mogoče nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v regiji. |
| --- | --- |

—

Trajanje naložbe in mogoče nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v regiji.

| 15. | Države članice so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene preteklih shem ali ukrepov državne pomoči, ocene učinka, ki so jih izvedli organi za dodeljevanje pomoči, mnenja strokovnjakov in druge mogoče študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Poslovni načrt upravičenca do pomoči bi lahko zagotovil informacije o številu ustvarjenih delovnih mest, izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu prodaje lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in ki je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil regiji. |
| --- | --- |

15.

Države članice so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene preteklih shem ali ukrepov državne pomoči, ocene učinka, ki so jih izvedli organi za dodeljevanje pomoči, mnenja strokovnjakov in druge mogoče študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Poslovni načrt upravičenca do pomoči bi lahko zagotovil informacije o številu ustvarjenih delovnih mest, izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu prodaje lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in ki je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil regiji.

| 16. | Če je ustrezno, je treba upoštevati tudi odnos med načrtovanim naložbenim projektom in nacionalnim strateškim referenčnim okvirom ter odnos med projektom in operativnimi programi, sofinanciranimi iz strukturnih skladov. V zvezi s tem lahko Komisija zlasti upošteva vse svoje odločitve glede ukrepov pri analizi velikih projektov v okviru strukturnih skladov ali Kohezijskega sklada (11). Taka odločitev med drugim temelji na „analizi stroškov in koristi, vključno z oceno tveganja in predvidenega učinka na zadevni sektor in socialno-gospodarske razmere v državi članici in/ali regiji ter, če je mogoče in če je primerno, v ostalih regijah Skupnosti.“ |
| --- | --- |

16.

Če je ustrezno, je treba upoštevati tudi odnos med načrtovanim naložbenim projektom in nacionalnim strateškim referenčnim okvirom ter odnos med projektom in operativnimi programi, sofinanciranimi iz strukturnih skladov. V zvezi s tem lahko Komisija zlasti upošteva vse svoje odločitve glede ukrepov pri analizi velikih projektov v okviru strukturnih skladov ali Kohezijskega sklada (11). Taka odločitev med drugim temelji na „analizi stroškov in koristi, vključno z oceno tveganja in predvidenega učinka na zadevni sektor in socialno-gospodarske razmere v državi članici in/ali regiji ter, če je mogoče in če je primerno, v ostalih regijah Skupnosti.“

2.2   Ustreznost instrumenta pomoči

| 17. | Državna pomoč v obliki subvencij za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam članicam za podpiranje naložb in ustvarjanja delovnih mest v prikrajšanih regijah. Države članice lahko uporabijo splošne ukrepe, kot so razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave splošnega poslovnega okolja. |
| --- | --- |

17.

Državna pomoč v obliki subvencij za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam članicam za podpiranje naložb in ustvarjanja delovnih mest v prikrajšanih regijah. Države članice lahko uporabijo splošne ukrepe, kot so razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave splošnega poslovnega okolja.

| 18. | Ukrepi, v zvezi s katerimi je država članica proučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se štejejo za primeren instrument. Komisija bo zlasti upoštevala vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država članica. |
| --- | --- |

18.

Ukrepi, v zvezi s katerimi je država članica proučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se štejejo za primeren instrument. Komisija bo zlasti upoštevala vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država članica.

2.3   Spodbujevalni učinek

| 19. | Analiza spodbujevalnega učinka ukrepa pomoči je eden od najpomembnejših elementov podrobne ocene regionalne pomoči za velike naložbene projekte. Komisija bo ocenila, ali je predlagana pomoč potrebna za „resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene na območjih, ki prejemajo pomoč“ (12). To se bo ocenjevalo na dveh ravneh: na splošni postopkovni ravni in podrobnejši gospodarski ravni. |
| --- | --- |

19.

Analiza spodbujevalnega učinka ukrepa pomoči je eden od najpomembnejših elementov podrobne ocene regionalne pomoči za velike naložbene projekte. Komisija bo ocenila, ali je predlagana pomoč potrebna za „resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene na območjih, ki prejemajo pomoč“ (12). To se bo ocenjevalo na dveh ravneh: na splošni postopkovni ravni in podrobnejši gospodarski ravni.

| 20. | Smernice o državni regionalni pomoči v odstavku 38 vsebujejo splošna merila za uradno oceno spodbujevalnega učinka regionalne pomoči. Ta merila se uporabljajo za vso regionalno pomoč in ne le regionalno pomoč za velike naložbene projekte. |
| --- | --- |

20.

Smernice o državni regionalni pomoči v odstavku 38 vsebujejo splošna merila za uradno oceno spodbujevalnega učinka regionalne pomoči. Ta merila se uporabljajo za vso regionalno pomoč in ne le regionalno pomoč za velike naložbene projekte.

| 21. | V primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte iz tega sporočila bo Komisija natančno preverjala, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe“ (13). Cilj podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. Podjetje ima lahko veliko utemeljenih razlogov za lokacijo v neki regiji, tudi če ni bila dodeljena nobena pomoč. |
| --- | --- |

21.

V primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte iz tega sporočila bo Komisija natančno preverjala, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe“ (13). Cilj podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. Podjetje ima lahko veliko utemeljenih razlogov za lokacijo v neki regiji, tudi če ni bila dodeljena nobena pomoč.

| 22. | Ob upoštevanju cilja enakosti, ki izhaja iz kohezijske politike, in kolikor pomoč prispeva k doseganju tega cilja, se lahko spodbujevalni učinek dokazuje v okviru dveh možnosti:






  1. | pomoč spodbuja sprejem odločitev v zvezi z naložbami, ker se lahko naložba, ki sicer za podjetje na nobeni lokaciji ne bi bila donosna, izvede v regiji, ki prejema pomoč (14); |
| --- | --- | --- |

22.

Ob upoštevanju cilja enakosti, ki izhaja iz kohezijske politike, in kolikor pomoč prispeva k doseganju tega cilja, se lahko spodbujevalni učinek dokazuje v okviru dveh možnosti:

1.

pomoč spodbuja sprejem odločitev v zvezi z naložbami, ker se lahko naložba, ki sicer za podjetje na nobeni lokaciji ne bi bila donosna, izvede v regiji, ki prejema pomoč (14);

| 2. | pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe v ustrezni regiji in ne drugje, ker izravna neto stroške in razvojne probleme, povezane z lokacijo v regiji, ki prejema pomoč. |
| --- | --- |

2.

pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe v ustrezni regiji in ne drugje, ker izravna neto stroške in razvojne probleme, povezane z lokacijo v regiji, ki prejema pomoč.

| 23. | Država članica mora Komisiji dokazati obstoj spodbujevalnega učinka pomoči. Predložiti bo morala jasne dokaze, da pomoč učinkovito vpliva na izbiro v zvezi z naložbo ali lokacijo. Morala bo navesti, katera možnost se uporablja. Da se omogoči celovita ocena, bo morala država članica predložiti ne le informacije v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, ampak tudi celovit opis nasprotne možnosti, v okviru katere država članica upravičencu ne bi dodelila pomoči. |
| --- | --- |

23.

Država članica mora Komisiji dokazati obstoj spodbujevalnega učinka pomoči. Predložiti bo morala jasne dokaze, da pomoč učinkovito vpliva na izbiro v zvezi z naložbo ali lokacijo. Morala bo navesti, katera možnost se uporablja. Da se omogoči celovita ocena, bo morala država članica predložiti ne le informacije v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, ampak tudi celovit opis nasprotne možnosti, v okviru katere država članica upravičencu ne bi dodelila pomoči.

| 24. | Pri možnosti 1 bi lahko država članica dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba ne bi bila donosna brez pomoči in da nobena druga lokacija razen regije, ki je prejela pomoč, ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

24.

Pri možnosti 1 bi lahko država članica dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba ne bi bila donosna brez pomoči in da nobena druga lokacija razen regije, ki je prejela pomoč, ne bi bila mogoča.

| 25. | Pri možnosti 2 bi lahko država članica dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije v zadevni regiji, ki prejema pomoč, ter lokacije v drugi regiji. Komisija bo morala take možnosti primerjanja upoštevati kot realne. |
| --- | --- |

25.

Pri možnosti 2 bi lahko država članica dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije v zadevni regiji, ki prejema pomoč, ter lokacije v drugi regiji. Komisija bo morala take možnosti primerjanja upoštevati kot realne.

| 26. | Države članice so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene tveganja (vključno z oceno tveganj določene lokacije), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim trgom, lahko pomagajo pri preverjanju spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

26.

Države članice so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene tveganja (vključno z oceno tveganj določene lokacije), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim trgom, lahko pomagajo pri preverjanju spodbujevalnega učinka.

| 27. | V zvezi s tem in zlasti pri možnosti 1 se lahko raven donosnosti oceni z uporabo metodologij, ki so ustaljene v posamezni zadevni industriji in ki lahko vključujejo: metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta, notranje stopnje donosa ali donosa naložbenega kapitala. |
| --- | --- |

27.

V zvezi s tem in zlasti pri možnosti 1 se lahko raven donosnosti oceni z uporabo metodologij, ki so ustaljene v posamezni zadevni industriji in ki lahko vključujejo: metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta, notranje stopnje donosa ali donosa naložbenega kapitala.

| 28. | Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb v zadevni regiji, ki prejema pomoč, spodbujevalni učinek ni zadosten za doseganje regionalnega cilja. Če pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja, se lahko takšna pomoč šteje kot brezplačna sredstva za podjetje. Zato v podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte pomoč ne bo odobrena, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji celo brez pomoči. |
| --- | --- |

28.

Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb v zadevni regiji, ki prejema pomoč, spodbujevalni učinek ni zadosten za doseganje regionalnega cilja. Če pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja, se lahko takšna pomoč šteje kot brezplačna sredstva za podjetje. Zato v podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte pomoč ne bo odobrena, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji celo brez pomoči.

2.4   Sorazmernost pomoči

| 29. | Da bi bila regionalna pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči. |
| --- | --- |

29.

Da bi bila regionalna pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči.

| 30. | Smernice o državni regionalni pomoči običajno zagotavljajo, da je regionalna pomoč sorazmerna z resnostjo problemov regij prejemnic pomoči tako, da se na splošno upoštevajo zgornje meje regionalne pomoči in da se te meje regionalne pomoči za velike naložbene projekte samodejno postopno znižajo (glej odstavka 1 in 3). |
| --- | --- |

30.

Smernice o državni regionalni pomoči običajno zagotavljajo, da je regionalna pomoč sorazmerna z resnostjo problemov regij prejemnic pomoči tako, da se na splošno upoštevajo zgornje meje regionalne pomoči in da se te meje regionalne pomoči za velike naložbene projekte samodejno postopno znižajo (glej odstavka 1 in 3).

| 31. | Za primere regionalne pomoči, za katere je potrebna podrobna ocena, je treba natančno preveriti to splošno načelo sorazmernosti iz Smernic o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

31.

Za primere regionalne pomoči, za katere je potrebna podrobna ocena, je treba natančno preveriti to splošno načelo sorazmernosti iz Smernic o državni regionalni pomoči.

| 32. | V okviru možnosti 1 za spodbujanje naložb se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je zaradi pomoči donosnost naložb usklajena z običajno stopnjo donosnosti, ki jo uporablja podjetje v drugih naložbenih projektih, s stroški kapitala podjetja kot celoto ali z donosnostjo, ki je za zadevni sektor običajna. |
| --- | --- |

32.

V okviru možnosti 1 za spodbujanje naložb se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je zaradi pomoči donosnost naložb usklajena z običajno stopnjo donosnosti, ki jo uporablja podjetje v drugih naložbenih projektih, s stroški kapitala podjetja kot celoto ali z donosnostjo, ki je za zadevni sektor običajna.

| 33. | V okviru možnosti 2 za spodbujanje odločitev glede lokacije se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je enaka razliki med neto stroški podjetja, ki je upravičeno do pomoči, za naložbo v regijo prejemnico pomoči in neto stroški za naložbo v drugo(-e) regijo(-e). Vse takšne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in razlikami v plačah. |
| --- | --- |

33.

V okviru možnosti 2 za spodbujanje odločitev glede lokacije se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je enaka razliki med neto stroški podjetja, ki je upravičeno do pomoči, za naložbo v regijo prejemnico pomoči in neto stroški za naložbo v drugo(-e) regijo(-e). Vse takšne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in razlikami v plačah.

| 34. | Končno je zaradi teh neto stroškov, ki se štejejo za povezane z razvojnimi problemi regij, donosnost naložb manjša. Zato so izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, primerni tudi za ocenjevanje sorazmernosti pomoči. |
| --- | --- |

34.

Končno je zaradi teh neto stroškov, ki se štejejo za povezane z razvojnimi problemi regij, donosnost naložb manjša. Zato so izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, primerni tudi za ocenjevanje sorazmernosti pomoči.

| 35. | Država članica mora dokazati sorazmernost na podlagi ustrezne dokumentacije, kot je bila omenjena v odstavku 26. |
| --- | --- |

35.

Država članica mora dokazati sorazmernost na podlagi ustrezne dokumentacije, kot je bila omenjena v odstavku 26.

| 36. | V nobenem primeru intenzivnost pomoči ne sme presegati zgornjih mej regionalne pomoči, ki so bile spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot določajo Smernice o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

36.

V nobenem primeru intenzivnost pomoči ne sme presegati zgornjih mej regionalne pomoči, ki so bile spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot določajo Smernice o državni regionalni pomoči.

3.   NEGATIVNI UČINKI POMOČI

| 37. | Komisija mora za ocenitev tržnih deležev in možne presežne zmogljivosti na trgu v strukturnem upadu opredeliti upoštevni proizvodni trg in geografski trg. Tako bosta upoštevna trga običajno (15) že opredeljena v zvezi z ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo. |
| --- | --- |

37.

Komisija mora za ocenitev tržnih deležev in možne presežne zmogljivosti na trgu v strukturnem upadu opredeliti upoštevni proizvodni trg in geografski trg. Tako bosta upoštevna trga običajno (15) že opredeljena v zvezi z ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo.

| 38. | Dva glavna kazalca možnih negativnih učinkov pomoči sta že ugotovljena v odstavku 68 Smernic o državni regionalni pomoči, in sicer veliki tržni deleži in možna presežna zmogljivost na trgu v strukturnem upadu. Povezana sta z dvema teorijama o škodi v okviru konkurence, tj. vzpostavitvijo tržne moči in vzpostavitvijo ali ohranjanjem neučinkovitih tržnih struktur. Merjenje prima facie teh dveh kazalcev se bo opravilo pred začetkom postopka preiskave. Da se zagotovijo vsi elementi za končno tehtanje učinkov, bo ocena teh dveh kazalcev natančneje opredeljena v podrobni oceni. Tretji kazalec možnih negativnih učinkov pomoči, ki se bo podrobno ocenil, je vpliv pomoči na trgovino. Čeprav se ti trije kazalci štejejo za glavne negativne učinke regionalne pomoči za velike naložbene projekte, Komisija ne izključuje možnosti, da so lahko v nekaterih primerih pomembni tudi drugi kazalci. |
| --- | --- |

38.

Dva glavna kazalca možnih negativnih učinkov pomoči sta že ugotovljena v odstavku 68 Smernic o državni regionalni pomoči, in sicer veliki tržni deleži in možna presežna zmogljivost na trgu v strukturnem upadu. Povezana sta z dvema teorijama o škodi v okviru konkurence, tj. vzpostavitvijo tržne moči in vzpostavitvijo ali ohranjanjem neučinkovitih tržnih struktur. Merjenje prima facie teh dveh kazalcev se bo opravilo pred začetkom postopka preiskave. Da se zagotovijo vsi elementi za končno tehtanje učinkov, bo ocena teh dveh kazalcev natančneje opredeljena v podrobni oceni. Tretji kazalec možnih negativnih učinkov pomoči, ki se bo podrobno ocenil, je vpliv pomoči na trgovino. Čeprav se ti trije kazalci štejejo za glavne negativne učinke regionalne pomoči za velike naložbene projekte, Komisija ne izključuje možnosti, da so lahko v nekaterih primerih pomembni tudi drugi kazalci.

| 39. | Komisija bo posebno pozornost namenila negativnim učinkom, ki so povezani s pojmom tržne moči in presežne zmogljivosti v primerih, v katerih pomoč spodbuja spremembe odločitev v zvezi z naložbami, tako da brez pomoči naložbe sploh ne bi bile mogoče (možnost 1 spodbujevalnega učinka). |
| --- | --- |

39.

Komisija bo posebno pozornost namenila negativnim učinkom, ki so povezani s pojmom tržne moči in presežne zmogljivosti v primerih, v katerih pomoč spodbuja spremembe odločitev v zvezi z naložbami, tako da brez pomoči naložbe sploh ne bi bile mogoče (možnost 1 spodbujevalnega učinka).

| 40. | Če pa analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (možnost 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč. |
| --- | --- |

40.

Če pa analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (možnost 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč.

3.1   Izrinjanje zasebnih naložb

3.1.1   Tržna moč

| 41. | Na trgih z omejenim številom udeležencev (značilno za velike naložbene projekte) vsako podjetje pri vzpostavljanju svoje najugodnejše ravni naložb upošteva naložbe svojih konkurentov. Če posamezno podjetje zaradi pomoči vlaga več, se lahko konkurenti odzovejo tako, da na zadevnem področju zmanjšajo svoje odhodke. V tem primeru pomoč povzroči izrinjanje zasebnih naložb. Če so zato takšni konkurenti manj uspešni ali morajo svojo dejavnost celo prekiniti, pomoč izkrivlja konkurenco. Kot je omenjeno v odstavku 38, Smernice o državni regionalni pomoči razlikujejo med primeri, v katerih ima upravičenec do pomoči tržno moč, in primeri, v katerih pomoč povzroči pomembno povečanje zmogljivosti na nazadujočem trgu. |
| --- | --- |

41.

Na trgih z omejenim številom udeležencev (značilno za velike naložbene projekte) vsako podjetje pri vzpostavljanju svoje najugodnejše ravni naložb upošteva naložbe svojih konkurentov. Če posamezno podjetje zaradi pomoči vlaga več, se lahko konkurenti odzovejo tako, da na zadevnem področju zmanjšajo svoje odhodke. V tem primeru pomoč povzroči izrinjanje zasebnih naložb. Če so zato takšni konkurenti manj uspešni ali morajo svojo dejavnost celo prekiniti, pomoč izkrivlja konkurenco. Kot je omenjeno v odstavku 38, Smernice o državni regionalni pomoči razlikujejo med primeri, v katerih ima upravičenec do pomoči tržno moč, in primeri, v katerih pomoč povzroči pomembno povečanje zmogljivosti na nazadujočem trgu.

| 42. | Na splošno je večja verjetnost, da bo na koncentriranem trgu kakršna koli pomoč enemu upravičencu izkrivila konkurenco, ker bo verjetno odločitev posameznega podjetja bolj neposredno vplivala na njegove konkurente. To velja zlasti, kadar se subvencionira udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj. Če lahko upravičenec do pomoči zaradi pomoči ohrani ali poveča svojo tržno moč (16), lahko regionalna pomoč za velike naložbene projekte svarilno vpliva na odločitve konkurentov v zvezi z naložbami in tako povzroči izkrivljanje konkurence. To bi škodovalo potrošnikom. Zato želi Komisija omejiti državno pomoč podjetjem s tržno močjo. |
| --- | --- |

42.

Na splošno je večja verjetnost, da bo na koncentriranem trgu kakršna koli pomoč enemu upravičencu izkrivila konkurenco, ker bo verjetno odločitev posameznega podjetja bolj neposredno vplivala na njegove konkurente. To velja zlasti, kadar se subvencionira udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj. Če lahko upravičenec do pomoči zaradi pomoči ohrani ali poveča svojo tržno moč (16), lahko regionalna pomoč za velike naložbene projekte svarilno vpliva na odločitve konkurentov v zvezi z naložbami in tako povzroči izkrivljanje konkurence. To bi škodovalo potrošnikom. Zato želi Komisija omejiti državno pomoč podjetjem s tržno močjo.

| 43. | Za vse primere regionalne pomoči, ki sprožijo prag za priglasitev (odstavek 64 Smernic o državni regionalni pomoči), mora Komisija oceniti (odstavek 68(a) Smernic o državni regionalni pomoči) delež upravičenca do pomoči (ali skupine, ki ji pripada) za prodajo zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov na upoštevnem(-ih) proizvodnem(-ih) trgu(-ih) in geografskem(-ih) trgu(-ih). Vendar lahko tržni deleži le predhodno nakažejo možne probleme. Zato bo Komisija po potrebi v podrobni oceni upoštevala tudi druge dejavnike, vključno na primer s tržno strukturo, tako da bo obravnavala koncentracijo na trgu (17), možne ovire za vstop (18), kupno moč (19) in ovire za izstop. |
| --- | --- |

43.

Za vse primere regionalne pomoči, ki sprožijo prag za priglasitev (odstavek 64 Smernic o državni regionalni pomoči), mora Komisija oceniti (odstavek 68(a) Smernic o državni regionalni pomoči) delež upravičenca do pomoči (ali skupine, ki ji pripada) za prodajo zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov na upoštevnem(-ih) proizvodnem(-ih) trgu(-ih) in geografskem(-ih) trgu(-ih). Vendar lahko tržni deleži le predhodno nakažejo možne probleme. Zato bo Komisija po potrebi v podrobni oceni upoštevala tudi druge dejavnike, vključno na primer s tržno strukturo, tako da bo obravnavala koncentracijo na trgu (17), možne ovire za vstop (18), kupno moč (19) in ovire za izstop.

| 44. | Komisija bo upoštevala tržne deleže in druge z njimi povezane dejavnike pred in po naložbah (običajno eno leto pred začetkom naložb in eno leto po doseženi celotni proizvodnji). Pri podrobnem ocenjevanju negativnih učinkov bo Komisija upoštevala dejstvo, da medtem ko se nekateri naložbeni projekti izvedejo v sorazmerno kratkem časovnem okviru enega ali dveh let, večina velikih naložbenih projektov traja veliko dlje. Zato so v večini primerov potrebne dolgoročne analize razvoja trgov. Vendar bo Komisija priznala dejstvo, da so dolgoročne analize bolj špekulativne, zlasti v primeru nestanovitnih trgov ali trgov, ki se soočajo s hitrimi tehnološkimi spremembami. Zato sta dolgoročnost in špekulativnost analize obratno sorazmerna z možnim negativnim učinkom tržne moči ali možnostjo izključitvenega ravnanja. |
| --- | --- |

44.

Komisija bo upoštevala tržne deleže in druge z njimi povezane dejavnike pred in po naložbah (običajno eno leto pred začetkom naložb in eno leto po doseženi celotni proizvodnji). Pri podrobnem ocenjevanju negativnih učinkov bo Komisija upoštevala dejstvo, da medtem ko se nekateri naložbeni projekti izvedejo v sorazmerno kratkem časovnem okviru enega ali dveh let, večina velikih naložbenih projektov traja veliko dlje. Zato so v večini primerov potrebne dolgoročne analize razvoja trgov. Vendar bo Komisija priznala dejstvo, da so dolgoročne analize bolj špekulativne, zlasti v primeru nestanovitnih trgov ali trgov, ki se soočajo s hitrimi tehnološkimi spremembami. Zato sta dolgoročnost in špekulativnost analize obratno sorazmerna z možnim negativnim učinkom tržne moči ali možnostjo izključitvenega ravnanja.

3.1.2   Vzpostavljanje ali ohranjanje neučinkovitih tržnih struktur

| 45. | Če morajo neuspešna podjetja zapustiti trg, to kaže na učinkovito konkurenco. Dolgoročno ta proces spodbuja tehnološki napredek in učinkovito rabo redkih virov v gospodarstvu. Vendar lahko obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko prekomerna zmogljivost povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje zmogljivosti konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, zaradi državne pomoči prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko prepreči, da bi na trg vstopila podjetja z nizkimi stroški, konkurente pa se vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. |
| --- | --- |

45.

Če morajo neuspešna podjetja zapustiti trg, to kaže na učinkovito konkurenco. Dolgoročno ta proces spodbuja tehnološki napredek in učinkovito rabo redkih virov v gospodarstvu. Vendar lahko obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko prekomerna zmogljivost povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje zmogljivosti konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, zaradi državne pomoči prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko prepreči, da bi na trg vstopila podjetja z nizkimi stroški, konkurente pa se vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom.

| 46. | Da bi ocenili, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, kot je poudarjeno zgoraj, bo Komisija upoštevala dodatno zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, in delovanje trga (20). Glede na Smernice o državni regionalni pomoči se bo dodatna zmogljivost obravnavala kot težavna le, če bo ustvarjena na slabo delujočem trgu in bo presegala vrednost petih odstotkov zadevnega trga. |
| --- | --- |

46.

Da bi ocenili, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, kot je poudarjeno zgoraj, bo Komisija upoštevala dodatno zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, in delovanje trga (20). Glede na Smernice o državni regionalni pomoči se bo dodatna zmogljivost obravnavala kot težavna le, če bo ustvarjena na slabo delujočem trgu in bo presegala vrednost petih odstotkov zadevnega trga.

| 47. | Ker je zmogljivost na trgu v absolutnem upadu običajno bolj izkrivljajoča kot zmogljivost na trgu v relativnem upadu, bo Komisija razlikovala med primeri, kadar je, dolgoročno gledano, upoštevni trg strukturno v upadu (tj. kaže negativno stopnjo rasti), in primeri, kadar je upoštevni trg v relativnem upadu (tj. kaže pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne vrednosti stopnje rasti (glej odstavek 48)). Če projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, bo to zmogljivost Komisija v testu tehtanja obravnavala kot negativen element, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven element. Tudi dolgoročna korist za zadevno regijo je v takšnem primeru bolj negotova. |
| --- | --- |

47.

Ker je zmogljivost na trgu v absolutnem upadu običajno bolj izkrivljajoča kot zmogljivost na trgu v relativnem upadu, bo Komisija razlikovala med primeri, kadar je, dolgoročno gledano, upoštevni trg strukturno v upadu (tj. kaže negativno stopnjo rasti), in primeri, kadar je upoštevni trg v relativnem upadu (tj. kaže pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne vrednosti stopnje rasti (glej odstavek 48)). Če projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, bo to zmogljivost Komisija v testu tehtanja obravnavala kot negativen element, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven element. Tudi dolgoročna korist za zadevno regijo je v takšnem primeru bolj negotova.

| 48. | Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na BDP EGP v zadnjih petih letih pred začetkom projekta (stopnja referenčne vrednosti). Podatki o uspešnosti v preteklosti so lažje dostopni in manj špekulativni kot načrti za prihodnost. Kljub temu bi lahko Komisija v podrobni oceni upoštevala tudi pričakovana prihodnja gibanja, ker bo učinek večje zmogljivosti viden v letih po izvedenih naložbah. Kazalci bi lahko bili predvidljiva prihodnja rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička. |
| --- | --- |

48.

Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na BDP EGP v zadnjih petih letih pred začetkom projekta (stopnja referenčne vrednosti). Podatki o uspešnosti v preteklosti so lažje dostopni in manj špekulativni kot načrti za prihodnost. Kljub temu bi lahko Komisija v podrobni oceni upoštevala tudi pričakovana prihodnja gibanja, ker bo učinek večje zmogljivosti viden v letih po izvedenih naložbah. Kazalci bi lahko bili predvidljiva prihodnja rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička.

| 49. | Izkušnje prav tako kažejo, da v nekaterih primerih upoštevanje rasti zadevnega proizvoda v EGP ni ustrezno merilo za ocenjevanje učinkov pomoči, zlasti če se trg šteje za globalnega in če je v okviru EGP proizvodnja ali poraba zadevnih proizvodov omejena. V takšnih primerih bo Komisija zavzela širše stališče v zvezi z učinkom pomoči na tržne strukture, zlasti ob upoštevanju njegovih možnosti za izrinjanje proizvajalcev EGP. |
| --- | --- |

49.

Izkušnje prav tako kažejo, da v nekaterih primerih upoštevanje rasti zadevnega proizvoda v EGP ni ustrezno merilo za ocenjevanje učinkov pomoči, zlasti če se trg šteje za globalnega in če je v okviru EGP proizvodnja ali poraba zadevnih proizvodov omejena. V takšnih primerih bo Komisija zavzela širše stališče v zvezi z učinkom pomoči na tržne strukture, zlasti ob upoštevanju njegovih možnosti za izrinjanje proizvajalcev EGP.

3.2   Negativni učinki na trgovino

| 50. | Geografska posebnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči, kot je razloženo v odstavku 2 Smernic o državni regionalni pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih razvojnih problemov, in podpira dodatne naložbe v območjih, ki prejemajo pomoč, ne prispeva samo k razvoju regije, temveč tudi h koheziji, tako da koristi celotni Skupnosti (21). Možni negativni učinki regionalne pomoči na lokacije so bili že razpoznani in omejeni s Smernicami o državni regionalni pomoči in kartami regionalnih pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, ki so upravičena do regionalne pomoči, in upravičeno intenzivnost pomoči. Pomoč se ne dodeli za pridobivanje naložb zunaj teh območij. Pri ocenjevanju velikih naložbenih projektov na podlagi teh smernic bi morala imeti Komisija na voljo vse informacije, ki so potrebne, da prouči, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v Skupnosti. |
| --- | --- |

50.

Geografska posebnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči, kot je razloženo v odstavku 2 Smernic o državni regionalni pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih razvojnih problemov, in podpira dodatne naložbe v območjih, ki prejemajo pomoč, ne prispeva samo k razvoju regije, temveč tudi h koheziji, tako da koristi celotni Skupnosti (21). Možni negativni učinki regionalne pomoči na lokacije so bili že razpoznani in omejeni s Smernicami o državni regionalni pomoči in kartami regionalnih pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, ki so upravičena do regionalne pomoči, in upravičeno intenzivnost pomoči. Pomoč se ne dodeli za pridobivanje naložb zunaj teh območij. Pri ocenjevanju velikih naložbenih projektov na podlagi teh smernic bi morala imeti Komisija na voljo vse informacije, ki so potrebne, da prouči, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v Skupnosti.

| 51. | Kadar državna pomoč omogoča naložbe, ki povečajo proizvodno zmogljivost na trgu, obstaja nevarnost, da to lahko negativno vpliva na proizvodnjo ali naložbe v drugih regijah Skupnosti. To je še zlasti verjetno, če povečanje zmogljivosti preseže rast trga, kar se na splošno zgodi pri velikih naložbenih projektih, ki izpolnjujejo drugi pogoj iz odstavka 68 Smernic o državni regionalni pomoči. Negativni učinki na trgovino, ki ustrezajo izgubljeni gospodarski dejavnosti v regijah, na katere vpliva pomoč, se bodo lahko čutili v obliki izgube delovnih mest na zadevnem trgu, na ravni podizvajalcev (22) in kot posledica izgubljenih pozitivnih zunanjih učinkov (npr. skupinskega učinka, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.). |
| --- | --- |

51.

Kadar državna pomoč omogoča naložbe, ki povečajo proizvodno zmogljivost na trgu, obstaja nevarnost, da to lahko negativno vpliva na proizvodnjo ali naložbe v drugih regijah Skupnosti. To je še zlasti verjetno, če povečanje zmogljivosti preseže rast trga, kar se na splošno zgodi pri velikih naložbenih projektih, ki izpolnjujejo drugi pogoj iz odstavka 68 Smernic o državni regionalni pomoči. Negativni učinki na trgovino, ki ustrezajo izgubljeni gospodarski dejavnosti v regijah, na katere vpliva pomoč, se bodo lahko čutili v obliki izgube delovnih mest na zadevnem trgu, na ravni podizvajalcev (22) in kot posledica izgubljenih pozitivnih zunanjih učinkov (npr. skupinskega učinka, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.).

4.   TEHTANJE UČINKOV POMOČI

| 52. | Ob ugotovitvi, da je pomoč nujna kot spodbuda za izvajanje naložb v zadevni regiji, bo Komisija pretehtala pozitivne in negativne učinke regionalne pomoči za naložbe za velike naložbene projekte. Vsi učinki pomoči v zvezi s kohezijo v Skupnosti se bodo natančno proučili. Komisija ne bo samodejno uporabila meril, ki so določena v tem sporočilu, ampak bo na splošno ocenila njihovo sorazmerno pomembnost. Pri tehtanju noben posamezen element ni odločilen, prav tako se noben sklop elementov ne more obravnavati kot sam po sebi zadosten za zagotovitev združljivosti. |
| --- | --- |

52.

Ob ugotovitvi, da je pomoč nujna kot spodbuda za izvajanje naložb v zadevni regiji, bo Komisija pretehtala pozitivne in negativne učinke regionalne pomoči za naložbe za velike naložbene projekte. Vsi učinki pomoči v zvezi s kohezijo v Skupnosti se bodo natančno proučili. Komisija ne bo samodejno uporabila meril, ki so določena v tem sporočilu, ampak bo na splošno ocenila njihovo sorazmerno pomembnost. Pri tehtanju noben posamezen element ni odločilen, prav tako se noben sklop elementov ne more obravnavati kot sam po sebi zadosten za zagotovitev združljivosti.

| 53. | Komisija meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo (kot je določeno z višjimi zgornjimi mejami regionalne pomoči) koristnejše za kohezijo v Skupnosti kot izvajanje istih naložb v regijah z več prednostmi. Tako bo ocena v okviru možnosti 2, pri kateri je potreben dokaz o drugi lokaciji, da bi se naložbe brez pomoči izvajale v revnejši regiji (več regionalnih problemov – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne probleme kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), v splošnem testu tehtanja predstavljala negativni element, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. Kar zadeva pozitivne učinke regionalne pomoči, ki samo izravna razliko neto stroškov v primerjavi z bolj razvito alternativno naložbeno lokacijo (in tako izpolni zgornje merilo sorazmernosti, pa tudi zahtevo po „pozitivnem učinku“ glede ciljev, primernosti in spodbujevalnega učinka), pa se po drugi strani praviloma šteje, da pri testu tehtanja prevladajo nad negativnimi učinki na alternativni lokaciji nove naložbe. |
| --- | --- |

53.

Komisija meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo (kot je določeno z višjimi zgornjimi mejami regionalne pomoči) koristnejše za kohezijo v Skupnosti kot izvajanje istih naložb v regijah z več prednostmi. Tako bo ocena v okviru možnosti 2, pri kateri je potreben dokaz o drugi lokaciji, da bi se naložbe brez pomoči izvajale v revnejši regiji (več regionalnih problemov – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne probleme kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), v splošnem testu tehtanja predstavljala negativni element, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. Kar zadeva pozitivne učinke regionalne pomoči, ki samo izravna razliko neto stroškov v primerjavi z bolj razvito alternativno naložbeno lokacijo (in tako izpolni zgornje merilo sorazmernosti, pa tudi zahtevo po „pozitivnem učinku“ glede ciljev, primernosti in spodbujevalnega učinka), pa se po drugi strani praviloma šteje, da pri testu tehtanja prevladajo nad negativnimi učinki na alternativni lokaciji nove naložbe.

| 54. | Če pa obstajajo prepričljivi dokazi, da bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v Evropski uniji, ki bi bila drugače srednjeročno verjetno ohranjena, je treba pri tehtanju upoštevati socialne in gospodarske učinke na te obstoječe lokacije. |
| --- | --- |

54.

Če pa obstajajo prepričljivi dokazi, da bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v Evropski uniji, ki bi bila drugače srednjeročno verjetno ohranjena, je treba pri tehtanju upoštevati socialne in gospodarske učinke na te obstoječe lokacije.

| 55. | Komisija lahko ob upoštevanju formalnega postopka preiskave, določenega v členu 6 Uredbe (ES) št. 659/1999, konča postopek z odločbo v skladu s členom 7 navedene uredbe. |
| --- | --- |

55.

Komisija lahko ob upoštevanju formalnega postopka preiskave, določenega v členu 6 Uredbe (ES) št. 659/1999, konča postopek z odločbo v skladu s členom 7 navedene uredbe.

| 56. | Komisija se lahko odloči, da bo pomoč odobrila, pogojno odobrila ali prepovedala (23). Če sprejme pogojno odločbo v skladu s členom 7(4) navedene uredbe, lahko doda pogoje, da omeji možno izkrivljanje konkurence in zagotovi sorazmernost. Zlasti lahko zmanjša priglašen znesek pomoči ali intenzivnost pomoči do stopnje, ki se šteje za sorazmerno in zato združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

56.

Komisija se lahko odloči, da bo pomoč odobrila, pogojno odobrila ali prepovedala (23). Če sprejme pogojno odločbo v skladu s členom 7(4) navedene uredbe, lahko doda pogoje, da omeji možno izkrivljanje konkurence in zagotovi sorazmernost. Zlasti lahko zmanjša priglašen znesek pomoči ali intenzivnost pomoči do stopnje, ki se šteje za sorazmerno in zato združljivo s skupnim trgom.

---

(1)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  Kot je opredeljen v odstavku 60 ter opombah 54 in 55.

(4)  Glej razdelek 4.3 Smernic o državni regionalni pomoči.

(5)  Prim. odstavek 67 Smernic o državni regionalni pomoči.

(6)  Prim. odstavek 64 Smernic o državni regionalni pomoči.

(7)  Prim. odstavek 24 Večsektorskega okvira o regionalni pomoči za velike investicijske projekte (UL C 70, 19.3.2002, str. 8, kakor je bil spremenjen v UL C 263, 1.11.2003, str. 3).

(8)  Prim. odstavek 68 Smernic o državni regionalni pomoči.

(9)  Prim. odstavka 11 in 20 akcijskega načrta državnih pomoči (COM(2005) 107 končno).

(10)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(11)  Prim. oddelek 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210 31.7.2006, str. 25).

(12)  Prim. odstavek 38 Smernic o državni regionalni pomoči.

(13)  Prim. odstavek 68 Smernic o državni regionalni pomoči.

(14)  Takšne naložbe lahko ustvarijo razmere, v katerih so možne nadaljnje naložbe, ki lahko preživijo brez dodatne pomoči.

(15)  Če še vedno obstajajo pomisleki v zvezi z ustrezno opredelitvijo upoštevnega trga, jih bo Komisija navedla v sklepu za začetek formalnega postopka preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe.

(16)  Tržna moč je moč, ki daljše časovno obdobje vpliva na tržne cene, donos, raznolikost ter kakovost blaga in storitev ali druge parametre konkurence na trgu.

(17)  V ta namen lahko Komisija upošteva Herfindahl-Hirschmanov indeks. Ta indeks omogoča osnovno analizo tržne strukture. Na trgu z majhnim številom udeležencev, pri čemer ima večina od njih sorazmerno velik tržni delež, bi velik tržni delež upravičenca do pomoči manj ogrožal konkurenco.

(18)  Te ovire za vstop na trg vključujejo pravne ovire (zlasti pravice intelektualne lastnine), ekonomijo obsega in dosega, ovire pri dostopu do omrežij in infrastrukture. Kadar pomoč zadeva trg, na katerem je upravičenec do pomoči uveljavljen, je lahko možna tržna moč, ki jo ima upravičenec do pomoči, zaradi morebitnih ovir za vstop slabša, pri čemer se okrepijo tudi negativni učinki navedene tržne moči.

(19)  Če so na trgu prisotni močni kupci, je zvišanje cen upravičenca do pomoči manj verjetno.

(20)  V tem smislu se šteje, da je trg „slabo delujoč“, če njegova povprečna letna stopnja rasti v referenčnem obdobju ne preseže stopnje rasti BDP v EGP.

(21)  Dodatna poslovna dejavnost oziroma višji življenjski standard na območju, ki prejema pomoč, lahko povečata povpraševanje po proizvodih in storitvah iz drugih delov Skupnosti.

(22)  Zlasti, če so dejavni na lokalnih trgih v regiji.

(23)  Vendar je treba upoštevati, da če je pomoč dodeljena na podlagi obstoječe sheme regionalne pomoči, država članica ohrani možnost dodelitve take pomoči do stopnje, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu znesku, ki ga lahko v skladu z veljavnimi pravili prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR.

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/03

Komisija se je 4. septembra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5582. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5582. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/04

Komisija se je 24. julija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5518. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5518. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/05

Komisija se je 21. avgusta 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5585. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5585. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/06

Komisija se je 3. septembra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v italijanščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5609. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5609. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. septembra 2009

2009/C 223/07

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4611 |
| JPY | japonski jen | 133,26 |
| DKK | danska krona | 7,4430 |
| GBP | funt šterling | 0,88690 |
| SEK | švedska krona | 10,2438 |
| CHF | švicarski frank | 1,5162 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6390 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,351 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 272,02 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7023 |
| PLN | poljski zlot | 4,1635 |
| RON | romunski leu | 4,2678 |
| TRY | turška lira | 2,1781 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7014 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5869 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,3235 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0883 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0796 |
| KRW | južnokorejski won | 1 780,25 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,8246 |
| CNY | kitajski juan | 9,9777 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3252 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 502,11 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1175 |
| PHP | filipinski peso | 70,622 |
| RUB | ruski rubelj | 45,0950 |
| THB | tajski bat | 49,524 |
| BRL | brazilski real | 2,6464 |
| MXN | mehiški peso | 19,4908 |
| INR | indijska rupija | 71,0680 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4611

JPY

japonski jen

133,26

DKK

danska krona

7,4430

GBP

funt šterling

0,88690

SEK

švedska krona

10,2438

CHF

švicarski frank

1,5162

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6390

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,351

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

272,02

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7023

PLN

poljski zlot

4,1635

RON

romunski leu

4,2678

TRY

turška lira

2,1781

AUD

avstralski dolar

1,7014

CAD

kanadski dolar

1,5869

HKD

hongkonški dolar

11,3235

NZD

novozelandski dolar

2,0883

SGD

singapurski dolar

2,0796

KRW

južnokorejski won

1 780,25

ZAR

južnoafriški rand

10,8246

CNY

kitajski juan

9,9777

HRK

hrvaška kuna

7,3252

IDR

indonezijska rupija

14 502,11

MYR

malezijski ringit

5,1175

PHP

filipinski peso

70,622

RUB

ruski rubelj

45,0950

THB

tajski bat

49,524

BRL

brazilski real

2,6464

MXN

mehiški peso

19,4908

INR

indijska rupija

71,0680

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/14

---

Usposabljanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava ES in pravosodno sodelovanje med nacionalnimi sodniki

2009/C 223/08

Nov poziv za zbiranje predlogov za usposabljanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava ES in pravosodno sodelovanje med nacionalnimi sodniki je bil objavljen na spletni strani:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/

Rok za prijave je 13. november 2009.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/15

---

DRŽAVNE POMOČI – FRANCOSKA REPUBLIKA

Državna pomoč C 4/09 (prej N 679/97) – Sprememba sheme pomoči za radijsko oddajanje

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 223/09

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 11. februarja 2009 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Francosko republiko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |
| E-naslov: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

E-naslov: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Te pripombe se posredujejo Francoski republiki. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

1.   POSTOPEK

Francoska vlada je z dopisom Stalnega predstavništva Francije pri Evropski uniji z dne 2. oktobra 1997, evidentiranim naslednjega dne, v skladu z nekdanjim členom 93(3) Pogodbe ES – zdaj členom 88(3) Pogodbe ES – priglasila osnutek odloka o spremembi sheme pomoči za radijsko oddajanje, ki se je začela uporabljati z odlokom št. 92-1053 z dne 30. septembra 1992.

Komisija je z dopisom z dne 10. novembra 1997 (SG(97) D/9265) obvestila Francosko republiko o svoji odločitvi o nevložitvi ugovora zoper spremembe sheme, kakršne so bile priglašene. Ta odločitev je veljala do sprejetja odločbe Komisije z dne 28. julija 2003 o ukrepu pomoči št. NN 42/03 (ex N 752/02), s katero je bil osnutek zakona o spremembi sheme pomoči za radijsko oddajanje, ki je bila odobrena z odločbo z dne 10. novembra 1997, razglašen za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

Sodišče Evropskih skupnosti je s sodbo z dne 22. decembra 2008 (zadeva C-333/07 Régie Networks, še ni objavljena v ZOdl.) razveljavilo odločbo Komisije z dne 10. novembra 1997. Komisija želi zainteresirane tretje osebe opozoriti na utemeljitev navedene sodbe.

2.   NATANČEN OPIS POMOČI

2.1   Upravičenci po shemi pomoči

Osnutek, ki so ga priglasili francoski organi, uveljavlja shemo pomoči, kot je določena v členu 80 zakona št. 86-1067 z dne 30. septembra 1986 o svobodi sporočanja, kakor je bil spremenjen s členom 25 zakona št. 89-25 z dne 17. januarja 1989 in členom 27 zakona št. 90-1170 z dne 29. decembra 1990, ki določa:

„Za radijske storitve, katerih komercialni prihodki od oddaj z oglasnimi ali sponzorskimi sporočili ne dosegajo 20 odstotkov celotnega prometa, se v skladu s pravili, določenimi v odloku Conseil d'État, odobri pomoč.“

2.2   Financiranje sheme pomoči

Financiranje sheme pomoči

Člen 1 osnutka, ki so ga priglasili francoski organi, ki je postal odlok št. 97-1263 z dne 29. decembra 1997 (JORF z dne 30. decembra 1997, str. 19194), je uveljavil parafiskalno dajatev v korist skladom pomoči za radijsko oddajanje.

Člen 2 osnutka odloka določa, da se dajatev, ki velja za oglaševanje, zaračuna na podlagi zneskov, ki jih oglaševalci plačujejo za oddajanje oglasov, namenjenih za francosko ozemlje. Zneski, ki se plačajo postajam, ki oddajajo iz drugih držav članic, so torej obdavčljivi.

3.   PREDHODNA OCENA PRIGLAŠENIH UKREPOV

PREDHODNA OCENA PRIGLAŠENIH UKREPOV

3.1   Obstoj pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

Obstoj pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

Shema pomoči se financira iz sredstev, zbranih s parafiskalnimi dajatvami, določenimi v veljavni zakonodaji in predpisih, pobira pa jih davčna uprava in so torej državna sredstva Francije.

Shema pomoči je namenjena izključno radijskim storitvam. Upravičenci po shemi pomoči so ponudniki storitev, katerih oglaševalski prihodki ne dosegajo 20 % njihovega celotnega prometa. Ti ponudniki storitev konkurirajo glede obsega poslušalcev in oglaševalskih prihodkov zlasti z drugimi ponudniki radijskih storitev na francoskem ozemlju. Priglašena shema pomoči bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami.

Kolikor za shemo pomoči za radijsko oddajanje, ki so jo priglasili francoski organi, veljajo določbe člena 87(1) Pogodbe ES, mora Komisija proučiti njeno združljivost s skupnim trgom.

3.2   Združljivost pomoči v skladu s členom 87(2) in 87(3) Pogodbe ES

Združljivost pomoči v skladu s členom 87(2) in 87(3) Pogodbe ES

S spodbujanjem številnosti ponudnikov radijskih storitev želi shema pomoči zagotoviti številnost medijev na francoskem ozemlju, kar je legitimen splošen gospodarski cilj. Tako bi bilo mogoče pomoč upravičencem proučiti z vidika pogojev iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

Vendar je financiranje sheme pomoči s parafiskalnimi dajatvami sestavni del ukrepa, kot je ugotovilo Sodišče v sodbi v zadevi Régie Networks (točke 99 do 112). Zato mora Komisija pri proučitvi združljivosti sheme pomoči s skupnim trgom upoštevati navedeno dajatev.

Régie Networks

Zadevne dajatve na oglaševanje se zato zdijo v nasprotju s splošnim načelom, ki ga je Komisija večkrat izrazila, Sodišče pa potrdilo v sodbi z dne 25. junija 1970 v zadevi Francija proti Komisiji (47/69, Recueil, str. 487), po katerem morajo biti uvoženi proizvodi ali storitve oproščeni vsakršnih parafiskalnih dajatev, namenjenih financiranju sheme pomoči, katere upravičenci so izključno nacionalna podjetja, kot je ugotovilo Sodišče v sodbi v zadevi Régie Networks (točka 115).

Francija proti Komisiji

Régie Networks

Komisija v teh okoliščinah na tej stopnji obravnave dvomi o združljivosti priglašene sheme pomoči s skupnim trgom, zlasti ob upoštevanju meril iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Nezakonitost oblike financiranja bi po ugotovitvah Komisije lahko pomenila, da je shema pomoči od začetka in v celoti nezakonita.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (1) se lahko vse nezakonite pomoči izterjajo od prejemnika.

1

BESEDILO DOPISA

„Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.“

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

1

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/20

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 223/10

Ta objava daje pravico do ugovora na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Evropska komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„HOPFEN AUS DER HALLERTAU“

ES-št. DE-PGI-005-0529-14.03.2006

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Naslov: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Naziv:

Bundesministerium der Justiz

Naslov:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 3020259333

Faks

+49 3020258251

E-naslov:

—

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Naslov: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Naziv:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Naslov:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8442957200

Faks

+49 8442957270

E-naslov:

info@deutscher-hopfen.de

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Hmelj, skupina 1.8: | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi. |
| --- | --- |

Hmelj, skupina 1.8:

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi.

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Hopfen aus der Hallertau“

4.2   Opis:

| | Botanika:
  Hmelj spada v družino konopljevk (Cannabinaceae) in v rod koprivovk (Urticeae). Je dvodomna rastlina, torej moški in ženski cvetovi niso na isti rastlini. Samo na ženskih rastlinah poganjajo tako imenovani hmeljevi storžki (Lupuli strobulus). |
| --- | --- |

Botanika:

Hmelj spada v družino konopljevk (Cannabinaceae) in v rod koprivovk (Urticeae). Je dvodomna rastlina, torej moški in ženski cvetovi niso na isti rastlini. Samo na ženskih rastlinah poganjajo tako imenovani hmeljevi storžki (Lupuli strobulus).

| | Proizvodi:
  V skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006 se zahteva zaščito za označbo „Hopfens aus der Hallertau“, ki se uporablja izključno za posušene hmeljeve storžke (lupuli strobulus) ter za proizvode, ki se iz njih pridobijo s predelavo, v obliki hmeljevih briketov ali hmeljevih ekstraktov. H konvencionalnim hmeljevim proizvodom štejejo na primer briketi tipa 90 in briketi tipa 45, obogateni z lupulinom, ter hmeljev ekstrakt s CO2 in hmeljev ekstrakt z etanolom. Pri pridobivanju briketov se hmelj zmelje in oblikuje s pomočjo pritiska, pri ekstrakciji pa se s pomočjo topil, kot sta CO2 in etanol, iz briketov izločijo sestavine. |
| --- | --- |

Proizvodi:

V skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006 se zahteva zaščito za označbo „Hopfens aus der Hallertau“, ki se uporablja izključno za posušene hmeljeve storžke (lupuli strobulus) ter za proizvode, ki se iz njih pridobijo s predelavo, v obliki hmeljevih briketov ali hmeljevih ekstraktov. H konvencionalnim hmeljevim proizvodom štejejo na primer briketi tipa 90 in briketi tipa 45, obogateni z lupulinom, ter hmeljev ekstrakt s CO2 in hmeljev ekstrakt z etanolom. Pri pridobivanju briketov se hmelj zmelje in oblikuje s pomočjo pritiska, pri ekstrakciji pa se s pomočjo topil, kot sta CO2 in etanol, iz briketov izločijo sestavine.

| | Uporaba:
  „Hopfen aus der Hallertau“ in proizvodi, ki se iz njega pridobijo s predelavo, se v 99 % uporabljajo pri proizvodnji piva, pri čemer grenke snovi in eterična olja vrste hmelja, pridelane na območju Hallertau, odločilno vplivajo na posebno vrednost pri varjenju piva.
  Na območju Hallertau, ki je največje zaključeno območje pridelave hmelja na svetu, se danes pridela približno tretjina svetovne proizvodnje hmelja. Primerno velik je tudi spekter pridelanih vrst hmelja, tako na področju grenkih vrst hmelja kot tudi na področju aromatskih vrst. |
| --- | --- |

Uporaba:

„Hopfen aus der Hallertau“ in proizvodi, ki se iz njega pridobijo s predelavo, se v 99 % uporabljajo pri proizvodnji piva, pri čemer grenke snovi in eterična olja vrste hmelja, pridelane na območju Hallertau, odločilno vplivajo na posebno vrednost pri varjenju piva.

Na območju Hallertau, ki je največje zaključeno območje pridelave hmelja na svetu, se danes pridela približno tretjina svetovne proizvodnje hmelja. Primerno velik je tudi spekter pridelanih vrst hmelja, tako na področju grenkih vrst hmelja kot tudi na področju aromatskih vrst.

Na območju Hallertau se pridelajo na primer naslednje grenke vrste:

| — | Hallertauer Magnum |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum

| — | Hallertauer Taurus |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus

| — | Herkules |
| --- | --- |

—

Herkules

| — | Northern Brewer |
| --- | --- |

—

Northern Brewer

Na območju Hallertau se pridelajo na primer naslednje aromatske vrste:

| — | Hallertauer Tradition |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition

| — | Perle |
| --- | --- |

—

Perle

| — | Spalter Select |
| --- | --- |

—

Spalter Select

| — | Saphir |
| --- | --- |

—

Saphir

| — | Hallertauer Mittelfrüh |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh

| — | Hersbrucker Spät |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät

4.3   Geografsko območje:

Skupno geografsko območje pridelave hmelja Hallertau zajema okrožja Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land in Pfaffenhofen.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Zaradi obstoječega uradnega postopka označevanja za vrsto, letnik in pridelovalno območje obstaja danes v celotni proizvodni verigi od pridelave pri hmeljarjih, predelave hmelja do pivovarn zaprt sistem sledenja, ki je uradno nadzorovan. Za nadzor se za vsako stopnjo trženja in predelave izvede uradni postopek izdaje potrdil, ki ga zabeleži nadzorni organ. Po končanem obiranju hmelja se v laboratoriju analizirajo vsi deli hmelja, ki jih po izvedbi uradnega postopka označevanja prevzamejo podjetja za trženje in predelavo hmelja.

4.5   Metoda pridobivanja:

| | Pridelava hmelja:
  Hmelj z območja Hallertau se prideluje na opornem ogrodju, ki je postavljeno na pridelovalnem območju. Pomladanska dela se začnejo marca z rezanjem in napeljevanjem žice, nato sledijo privezovanje na žice, obrezovanje, zaščita rastlin in mehanska obdelava tal. Hmelj se obira konec avgusta do sredine septembra, odvisno od vrste. |
| --- | --- |

Pridelava hmelja:

Hmelj z območja Hallertau se prideluje na opornem ogrodju, ki je postavljeno na pridelovalnem območju. Pomladanska dela se začnejo marca z rezanjem in napeljevanjem žice, nato sledijo privezovanje na žice, obrezovanje, zaščita rastlin in mehanska obdelava tal. Hmelj se obira konec avgusta do sredine septembra, odvisno od vrste.

| | Nadaljnja predelava:
  Da se zagotovi kakovost hmelja z območja Hallertau, ga je treba takoj po obiranju in embaliranju na prvi stopnji trženja skladiščiti na hladnem. Mednarodni trgovci s hmeljem so uredili ustrezne skladiščne zmogljivosti na pridelovalnem območju Hallertau. Po skladiščenju svežega hmelja na hladnem se hmelj z območja Hallertau predeluje v tako imenovane proizvode iz hmelja – hmeljeve brikete in ekstrakte. Pri izdelavi briketov se posušeni hmeljevi storžki najprej zmeljejo in s pomočjo pritiska stisnejo v brikete. Deloma se nastali briketi nadalje predelajo v ekstrakt, pri čemer se iz briketov ekstrahirajo sestavine. |
| --- | --- |

Nadaljnja predelava:

Da se zagotovi kakovost hmelja z območja Hallertau, ga je treba takoj po obiranju in embaliranju na prvi stopnji trženja skladiščiti na hladnem. Mednarodni trgovci s hmeljem so uredili ustrezne skladiščne zmogljivosti na pridelovalnem območju Hallertau. Po skladiščenju svežega hmelja na hladnem se hmelj z območja Hallertau predeluje v tako imenovane proizvode iz hmelja – hmeljeve brikete in ekstrakte. Pri izdelavi briketov se posušeni hmeljevi storžki najprej zmeljejo in s pomočjo pritiska stisnejo v brikete. Deloma se nastali briketi nadalje predelajo v ekstrakt, pri čemer se iz briketov ekstrahirajo sestavine.

4.6   Povezava z geografskim območjem:

Pridelava hmelja ima na območju Hallertau tradicijo več kot 1 100 let, saj se hmelj v listinah prvič omenja leta 860. Na pridelovalnem območju Hallertau so ugodne talne in podnebne razmere za pridelavo hmelja. Poseben pomen ima lega na terciarnem gričevju z debelo plastjo prsti, ki je rahla, skupaj s podnebjem brez slane od konca aprila dalje in povprečno temperaturo 7,7 °C, primerno povprečje sončnih ur v višini 1 673 ur letno in dovolj padavin v višini 816 mm letno. Mednarodni pivovarji zelo cenijo pridelovalno območje na območju Hallertau zaradi posebnih podnebnih in talnih razmer. Strokovno znanje in izkušnje, ki se je v času mnogih generacij izoblikovalo pri pridelovalcih hmelja na območju Hallertau ter stalno, strokovno posvetovanje je za pridelovanje hmelja na območju Hallertau zelo pomembno. Okoli 70 % tega hmelja se izvaža v več kot 100 držav sveta. Za večino pivovarjev po svetu je hmelj z območja Hallertau danes pojem kakovosti ter uživa velik ugled v Nemčiji in po svetu. Tudi skrbna in pazljiva predelava prispeva k dobremu glasu hmelja z območja Hallertau na mednarodnem hmeljarskem trgu. Zaradi visoke kakovosti prisegajo mnogi odjemalci na te proizvode, ki so nepogrešljivi v njihovi proizvodnji. Tradicionalna hmeljarska in ljudska praznovanja, kot je avgusta „Wolnzacher Volksfest“ ali na začetku oktobra „Mainburger Gallimarkt“, in letno izbiranje hmeljarske kraljice prispevajo k edinstvenemu šarmu pridelovalnega območja.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Naslov: | Menzinger Strasse 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Naziv:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Naslov:

Menzinger Strasse 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8917800333

Faks

+49 8917800332

E-naslov:

—

4.8   Označevanje:

—

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/23

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode ter živila

2009/C 223/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„TARTA DE SANTIAGO“

ES št.: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Tarta de Santiago“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

| Skupina 2.4: | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki. |
| --- | --- |

Skupina 2.4:

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki.

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Tradicionalna galicijska torta iz mandljev, sladkorja in jajc v takem razmerju sestavin ter pogojih, kot je opisano v odstavku 3.3 tega dokumenta.

Organoleptične lastnosti:

| — | oblika: okrogla, posuta s sladkorjem v prahu in orisom križa Sv. Jakoba na vrhu kot znak prepoznavnosti, |
| --- | --- |

—

oblika: okrogla, posuta s sladkorjem v prahu in orisom križa Sv. Jakoba na vrhu kot znak prepoznavnosti,

| — | aroma: značilna za rumenjak in mandlje, |
| --- | --- |

—

aroma: značilna za rumenjak in mandlje,

| — | barva: zunanjost je zaradi posipanega sladkorja v prahu bela, notranjost pa zlato rumena, |
| --- | --- |

—

barva: zunanjost je zaradi posipanega sladkorja v prahu bela, notranjost pa zlato rumena,

| — | okus: po mandljih, |
| --- | --- |

—

okus: po mandljih,

| — | struktura: sočna in zrnasta. |
| --- | --- |

—

struktura: sočna in zrnasta.

Predstavitev: Obstajata dve osnovni predstavitvi, torta s podlago ali brez nje. Vsaka izmed njih je lahko različnih velikosti.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Sestavine torte „Tarta de Santiago“ (brez podlage) so naslednje:

| — | mandlji prvega kakovostnega razreda, ki morajo predstavljati vsaj 33 % skupne teže testa. Vsebnost maščob teh mandljev je pri merjenju proizvoda z lupino višja od 50 %. To specifikacijo načeloma zadovoljujejo sorte sredozemskega izvora (med njimi „Comuna“, „Marcona“, „Mollar“, „Largueta“ in „Planeta“), ki se tudi običajno uporabljajo, |
| --- | --- |

—

mandlji prvega kakovostnega razreda, ki morajo predstavljati vsaj 33 % skupne teže testa. Vsebnost maščob teh mandljev je pri merjenju proizvoda z lupino višja od 50 %. To specifikacijo načeloma zadovoljujejo sorte sredozemskega izvora (med njimi „Comuna“, „Marcona“, „Mollar“, „Largueta“ in „Planeta“), ki se tudi običajno uporabljajo,

| — | rafinirani sladkor (saharoza), ki mora predstavljati vsaj 33 % skupne teže testa, |
| --- | --- |

—

rafinirani sladkor (saharoza), ki mora predstavljati vsaj 33 % skupne teže testa,

| — | jajca, ki morajo predstavljati vsaj 25 % skupne teže testa, |
| --- | --- |

—

jajca, ki morajo predstavljati vsaj 25 % skupne teže testa,

| — | naribana limonina lupina, sladkor v prahu, brandy ali grozdni tropinovec se dodajo po okusu. |
| --- | --- |

—

naribana limonina lupina, sladkor v prahu, brandy ali grozdni tropinovec se dodajo po okusu.

Pri tortah s podlago predstavlja ta največ 25 % skupne teže torte in je dovoljena v dveh oblikah:

| — | podlaga iz listnatega testa iz pšenične moke, masla, vode in soli, |
| --- | --- |

—

podlaga iz listnatega testa iz pšenične moke, masla, vode in soli,

| — | podlaga iz krhkega testa iz naslednjih sestavin: pšenična moka, maslo, rafinirani sladkor (saharoza), celo jajce, mleko in sol. |
| --- | --- |

—

podlaga iz krhkega testa iz naslednjih sestavin: pšenična moka, maslo, rafinirani sladkor (saharoza), celo jajce, mleko in sol.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Priprava in okraševanje torte „Tarta de Santiago“.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Pakiranje mora potekati v proizvodnih obratih, vpisanih v register nadzornega organa. Pakiranje mora potekati v istih obratih kot proizvodnja, saj gre za krhko slaščico drobljivega testa, ki je posuta s sladkorjem v prahu, kar otežuje ravnanje in prevažanje proizvoda, če ta ni varno zapakiran. Poleg tega je treba ohraniti higienske pogoje pred viri onesnaženja. Če so uresničeni vsi določeni pogoji, lahko trdimo, da je postopek pakiranja sestavni del proizvodnje.

Vsebniki morajo biti novi, čisti in ločeni za vsako enoto ter iz ustreznih materialov, ki omogočajo pravilno hranjenje in prevoz proizvoda.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Torte, ki se tržijo z zaščiteno geografsko označbo „Tarta de Santiago“, je treba po potrditvi, da so skladne s specifikacijo, opremiti z žigom jamstva, etiketo ali sekundarno etiketo z zaporedno alfanumerično kodo, ki jo odobri ter izda nadzorni organ, in uradnim logotipom zaščitene geografske označbe (več spodaj).

Tako na trgovskih etiketah kot tudi na sekundarnih etiketah mora biti obvezno navedba Indicación Geográfica Protegida „Tarta de Santiago“ (zaščitena geografska označba „Tarta de Santiago“). Navedba Indicación Geográfica Protegida „Tarta de Santiago“ mora biti jasno zapisana na etiketah in vsebnikih, vključno s podrobnostmi, ki jih določa veljavna zakonodaja.

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Področje pridelave z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) „Tarta de Santiago“ zajema celotno avtonomno skupnost Galicija.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Čeprav je v tej skupnosti mandljevcev zelo malo, sega uživanje proizvodov iz mandljev v Galiciji v daljne čase, kar je pripeljalo do tradicionalnih slaščic, ki so danes sestavni del galicijske kuhinje.

Slaščice iz mandljev so sprva uživali le višji sloji, a so se sčasoma razširile tudi med ostalo ljudstvo in postale temeljni del tradicionalnega galicijskega slaščičarstva, med katerim je „Tarta de Santiago“ ena izmed specialitet, ki ima korenine v najstarejših običajih vrhunske galicijske gastronomije.

5.2   Posebnost proizvoda:

„Tarta de Santiago“ je posebna slaščica, tako po videzu kot organoleptičnih lastnostih, ponaša pa se tudi z okusom, barvo in sočno ter zrnasto strukturo. Njena oblika in križ Sv. Jakoba na vrhu jo naredita lahko prepoznavno.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Prva omemba priprave in uživanja tega biskvita, danes znanega kot „Tarta de Santiago“, sega v leto 1577, ko je med inšpekcijo ali obiskom Univerze v Santiagu g. Pedro de Portocarrero raziskal prigrizke in obroke, ki so jih ponudili profesorjem ob podelitvi akademskih naslovov.

Prvi zanesljivi recepti se pojavijo v zbirki „Cuaderno de confitería“, ki jo je okoli leta 1838 uredil Luís Bartolomé de Leybar, in v „El confitero y el pastelero“. Gre za knjigo Eduarda Merína, ki je bila posebej koristna za kuharje, gostilničarje in slaščičarje. Kronologija teh izdaj in njun nedvomno galicijski izvor pričata o več stoletni tradiciji priprave torte ter tudi o njeni povezavi z lokalnimi gastronomskimi običaji. Dejstvo, da se sladica do 20. stoletja ne pojavi v kuharskih knjigah ostalega dela Španije, kaže, da je niso šteli za sestavni del skupne slaščičarske zapuščine, in tudi pozneje so jo dolgo časa imeli za regionalno specialiteto. Vse to dodatno potrjuje idejo o galicijskem izvoru slaščice in njeno ozko-tesno povezanost z običaji, gastronomijo ter okusom Galicije.

Poleg tega se v tradicionalnih galicijskih slaščičarnah „Tarta de Santiago“ pripravlja po receptih, ki segajo v konec 19. stoletja. Ustanovitelj „Casa Mora“, slaščičarne v Santiagu de Compostela, je leta 1924 začel mandljevo torto okraševati z obrisom križa Sv. Jakoba. Ta zamisel je požela velik uspeh in se kmalu razširila na ostale slaščičarne po vsej Galiciji.

Kot dodatna potrditev se v „Inventario Español de Productos Tradicionales“, ki ga je izdalo Ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano leta 1996, v poglavju o slaščicah omenja „Tarta de Santiago“, kar je dodaten dokaz o povezavi tega proizvoda z avtonomno skupnostjo Galicija.

Sklic na objavo specifikacije:

Odlok z dne 29. decembra 2006 o odobritvi vloge za vpis zaščitene geografske označbe „Tarta de Santiago“.

Uradni list Galicije številka 5 z dne 8. januarja 2007.

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/26

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 223/12

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PEMENTO DE OÍMBRA“

Št. ES: ES-PGI-0005-0486-20.07.2005

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Naslov: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Naziv:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Naslov:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Faks

+34 913475410

E-naslov:

sgcaae@mapya.es

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Naslov: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Naziv:

Hortoflor 2 SCG

Naslov:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Faks

+34 988280399

E-naslov:

hortoflor@hortoflor.com

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Razred 1.6 – | Sveže ali predelano sadje, zelenjava in žito. |
| --- | --- |

Razred 1.6 –

Sveže ali predelano sadje, zelenjava in žito.

4.   Specifikacija:

povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006

4.1   Ime:

„Pemento de Oímbra“

4.2   Opis:

Paprika z zaščiteno geografsko oznako (ZGO) „Pemento de Oímbra“ je plod ekotipa vrste Capsicum annuun, L, ki se tradicionalno prideluje na tem območju pridelave, namenjena je človeški prehrani in se prodaja sveža, še preden plod dozori.

Značilnosti proizvoda so naslednje:

fizične in organoleptične lastnosti:

| — | oblika: pravilna, podolgovata, z enim režnjem in tremi ali štirimi prekati, brez pomembnejših žilic, |
| --- | --- |

—

oblika: pravilna, podolgovata, z enim režnjem in tremi ali štirimi prekati, brez pomembnejših žilic,

| — | teža: med 100 g in 200 g na enoto, |
| --- | --- |

—

teža: med 100 g in 200 g na enoto,

| — | dolžina ploda: med 10 cm in 20 cm, |
| --- | --- |

—

dolžina ploda: med 10 cm in 20 cm,

| — | širina spodnjega dela: med 6 cm in 8 cm, |
| --- | --- |

—

širina spodnjega dela: med 6 cm in 8 cm,

| — | prečni prerez s tremi ali štirimi mešički, |
| --- | --- |

—

prečni prerez s tremi ali štirimi mešički,

| — | oblika vrha: koničasta ali okroglasta, |
| --- | --- |

—

oblika vrha: koničasta ali okroglasta,

| — | lupina: gladka in svetleča, svetlo zelene barve s skoraj rumenimi odtenki, |
| --- | --- |

—

lupina: gladka in svetleča, svetlo zelene barve s skoraj rumenimi odtenki,

| — | debelina stene ali mesa: med 6 mm in 8 mm, |
| --- | --- |

—

debelina stene ali mesa: med 6 mm in 8 mm,

| — | organoleptična ocena: sladkega okusa, nepekoča zaradi odsotnosti kapsicina, srednje intenzivnega okusa. |
| --- | --- |

—

organoleptična ocena: sladkega okusa, nepekoča zaradi odsotnosti kapsicina, srednje intenzivnega okusa.

Kemijske lastnosti (povprečne vrednosti):

| — | kemijska sestava: vlaga (93 %), proteini (1,3 g/100 g svežega proizvoda). |
| --- | --- |

—

kemijska sestava: vlaga (93 %), proteini (1,3 g/100 g svežega proizvoda).

4.3   Geografsko območje:

Območje pridelave zajema območje v ourenški pokrajini Verín, z naslednjimi občinami: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós in Vilardevós.

Po pokrajini se vije dolina reke Támega, ki zajema področje s klimatskimi pogoji, zelo primernimi za ta pridelek.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Sledljivost proizvoda je zagotovljena z identifikacijo v vsaki fazi proizvodnje in trženja.

Za zagotovitev skladnosti s specifikacijami proizvoda nadzorni organ vodi register pridelovalcev in zemljišč, ki se nenehno posodablja.

Samo paprika, ki jo na pridelovalnih površinah, vpisanih v register, pridelujejo pridelovalci, vpisani v register, v skladu z zahtevami iz specifikacije in drugimi standardi, se lahko zaščiti z ZGO „Pemento de Oímbra“.

Vpisane osebe morajo poleg tega prijaviti količino paprike z ZGO, ki se dejansko pridela in trži, kar se zabeleži v za ta namen vzpostavljene registre. Nadzorni organ preveri ujemanje med količinami, ki jih tržijo pakirnice, ter količinami, ki jih pridelajo kmetje, ki jih oskrbujejo, ter tudi količinami, ki jih pridelajo kmetje glede na kmetijski donos na vpisanih zemljiščih.

Pri vseh fizičnih ali pravnih osebah, vpisanih v register, pridelovalnih površinah, skladiščih, predelovalnih obratih in proizvodih se opravijo inšpekcijski pregledi in preverjanja, ki jih izvaja nadzorni organ, njihov namen pa je zagotoviti, da proizvodi z zaščiteno geografsko označbo „Pemento de Oímbra“ izpolnjujejo zahteve iz specifikacije in drugih dodatnih pravil. Nadzor temelji na inšpekcijskih pregledih pridelovalnih površin, skladišč in predelovalnih obratov, pregledu dokumentacije in preverjanju izpolnjevanja opisanih fizičnih parametrov, opisanih v razdelku 4.2 tega dokumenta, s čimer se potrdi, da je obrana paprika cela, zdrava, čista in brez poškodb. Poleg tega se lahko opravijo multirezidualne analize, s čimer se ugotavlja, ali so dobljene vrednosti pesticidov pod mejnimi vrednostmi ostankov (MVO), ki jih za pridelek določa veljavna zakonodaja.

4.5   Metoda pridobivanja:

Rastline in plodove, namenjene za pridobivanje semen za razmnoževanje, na tradicionalen način izbirajo pridelovalci sami, ki na podlagi lastnih izkušenj izberejo semena z najboljšimi lastnostmi (velikost, oblika in videz) za kasnejše pridelovanje paprike odlične kakovosti.

Postopek pridelave proizvoda je opisan v nadaljevanju:

| — | Razmnoževanje in presajanje:
  Zrel (rdeč) plod se posuši in iz njega se odstranijo semena. Semenske plantaže se pripravijo v začetku marca. Presajanje na obdelovalne parcele poteka od sredine meseca maja. Medvrstna razdalja je približno 50 cm × 40 cm. Sadike iz rastlinjaka prihajajo od pooblaščenih pridelovalcev, vpisanih v ustrezen register. |
| --- | --- |

—

Razmnoževanje in presajanje:

Zrel (rdeč) plod se posuši in iz njega se odstranijo semena. Semenske plantaže se pripravijo v začetku marca. Presajanje na obdelovalne parcele poteka od sredine meseca maja. Medvrstna razdalja je približno 50 cm × 40 cm. Sadike iz rastlinjaka prihajajo od pooblaščenih pridelovalcev, vpisanih v ustrezen register.

| — | Omejitve pridelave:
  Z ZGO „Pemento de Oímbra“ se lahko zaščiti tako paprika, pridelana na prostem, kot tudi paprika, pridelana na pokritih površinah. Najvišji dovoljeni donos je v splošnem 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Omejitve pridelave:

Z ZGO „Pemento de Oímbra“ se lahko zaščiti tako paprika, pridelana na prostem, kot tudi paprika, pridelana na pokritih površinah. Najvišji dovoljeni donos je v splošnem 4,5 kg/m2.

| — | Pridelovalne prakse:
  Za optimalen razvoj te kulture je bistvenega pomena zalivanje, ki mora potekati „pri tleh“, saj bi drugačno zalivanje poškodovalo cvet ali plod.
  Organsko gnojenje je osredotočeno na eno samo osnovno gnojenje, in sicer s kravjim ali kokošjim gnojem.
  Za boj proti morebitnim škodljivcem in boleznim se uporablja predvsem metoda dezinfekcije semen, priprava semenske plantaže in manj zalivanja. Če je potrebna uporaba fitosanitarnih sredstev, morajo imeti uporabljene aktivne sestavine čim manjši vpliv na okolje, biti čim bolj učinkovite, čim manj toksične in povzročati čim manj težav z ostanki, s čim manjšim vplivom na pomožno favno in čim manjšimi težavami z odpornostjo. |
| --- | --- |

—

Pridelovalne prakse:

Za optimalen razvoj te kulture je bistvenega pomena zalivanje, ki mora potekati „pri tleh“, saj bi drugačno zalivanje poškodovalo cvet ali plod.

Organsko gnojenje je osredotočeno na eno samo osnovno gnojenje, in sicer s kravjim ali kokošjim gnojem.

Za boj proti morebitnim škodljivcem in boleznim se uporablja predvsem metoda dezinfekcije semen, priprava semenske plantaže in manj zalivanja. Če je potrebna uporaba fitosanitarnih sredstev, morajo imeti uporabljene aktivne sestavine čim manjši vpliv na okolje, biti čim bolj učinkovite, čim manj toksične in povzročati čim manj težav z ostanki, s čim manjšim vplivom na pomožno favno in čim manjšimi težavami z odpornostjo.

| — | Obiranje:
  Obiranje poteka ročno, ko plodovi srednje dozorijo in ko po oceni ter na podlagi izkušenj pridelovalcev izpolnijo ustrezne zahteve za njihovo trženje, ki sovpadajo s fizičnimi lastnostmi iz odstavka 4.2. Obiranje poteka v potrebnem številu nizov z ročnim orodjem (železno orodje, zaboji ali vsebniki itd.) in s toliko obiralci, kot jih je treba, da se prepreči propadanje proizvoda. |
| --- | --- |

—

Obiranje:

Obiranje poteka ročno, ko plodovi srednje dozorijo in ko po oceni ter na podlagi izkušenj pridelovalcev izpolnijo ustrezne zahteve za njihovo trženje, ki sovpadajo s fizičnimi lastnostmi iz odstavka 4.2. Obiranje poteka v potrebnem številu nizov z ročnim orodjem (železno orodje, zaboji ali vsebniki itd.) in s toliko obiralci, kot jih je treba, da se prepreči propadanje proizvoda.

| — | Prevoz in skladiščenje:
  Paprika se prelaga v vsebnike iz neprožnega materiala zato, da se ne zmečka. Raztovarjanje poteka na način, ki v največji meri ublaži posledice prostega pada. Skladiščni prostori morajo biti pravilno prezračevani. |
| --- | --- |

—

Prevoz in skladiščenje:

Paprika se prelaga v vsebnike iz neprožnega materiala zato, da se ne zmečka. Raztovarjanje poteka na način, ki v največji meri ublaži posledice prostega pada. Skladiščni prostori morajo biti pravilno prezračevani.

| — | Trženje:
  Paprika se prodaja v mrežastih vrečkah po 1 kg do 5 kg ali v kartonskih zabojčkih po 5 kg do 10 kg. Uporabljajo se materiali, dovoljeni na podlagi veljavne zakonodaje s področja živil. Vsebina vsakega pakiranja je poenotena glede na kakovost, zrelost in barvo proizvoda. Določijo se lahko tudi drugačne oblike, če se dokaže, da nimajo negativnega vpliva na kakovost proizvoda. Trženje poteka v obdobju med 15. junijem in 15. oktobrom, vendar se lahko to obdobje tudi spreminja glede na sezonske vremenske razmere ter če lastnosti proizvoda to zahtevajo. |
| --- | --- |

—

Trženje:

Paprika se prodaja v mrežastih vrečkah po 1 kg do 5 kg ali v kartonskih zabojčkih po 5 kg do 10 kg. Uporabljajo se materiali, dovoljeni na podlagi veljavne zakonodaje s področja živil. Vsebina vsakega pakiranja je poenotena glede na kakovost, zrelost in barvo proizvoda. Določijo se lahko tudi drugačne oblike, če se dokaže, da nimajo negativnega vpliva na kakovost proizvoda. Trženje poteka v obdobju med 15. junijem in 15. oktobrom, vendar se lahko to obdobje tudi spreminja glede na sezonske vremenske razmere ter če lastnosti proizvoda to zahtevajo.

4.6   Povezava:

Ta paprika je lokalni ekotip, ki jo že od davnih časov pridelujejo poljedelci opredeljenega geografskega območja. Zaradi zelo omejene pridelave in majhne razširjenosti se z leti pridelovanje te paprike ni razširilo izven navedenega geografskega območja, ki je še danes edino, kjer se ta paprika prideluje.

Kot odsev njenega slovesa in priljubljenosti se je leta 1998 rodil praznik „Feira do Pemento“, praznični dogodek slavljenja paprike „Pemento de Oímbra“, ki se praznuje vsako leto v začetku meseca avgusta, ob tej priložnosti pa se poleg pokušanja in promocije proizvoda organizirajo tudi tečaji pripravljanja jedi in strokovna predavanja za pridelovalce. V dokaz njenega slovesa velja poudariti, da številni gostinski obrati v pokrajini Verín papriko „Pemento de Oímbra“ uvrščajo na svoje jedilne liste, saj v njenih kulinaričnih lastnostih in raznovrstnih možnostih priprave vidijo odlično priložnost, da pritegnejo goste.

Ta sloves je posledica sovpadanja številnih dejavnikov, med katerimi so rastlinski material, prst in mikroklima v dolinah, kjer se paprika prideluje.

Rastlinski material

Lokalni kmetje so nadaljevali tradicionalne prakse z ohranjanjem in izbiranjem najboljših rastlin, tehnike pridelave pa so postopno prilagodili pogojem območja, kar ima za posledico proizvod s specifičnimi lastnostmi in kakovostjo, zaradi katerih je paprika „Pemento de Oímbra“ pridobila velik sloves.

Lastnosti prsti

Lastnosti prsti poudarjajo primernost tega območja za pridelavo paprike, saj ima območje obilo tal z ilovnato in peščeno-ilovnato teksturo, ki so bogata z organskimi snovmi, z odvodnjavanjem, ki pospešuje pronicanje vode, zaradi česar so tla pogosto namočena (rastlina je občutljiva na sušo, zato morajo biti tla vedno vlažna), vendar se je treba izogibati prevelikemu zastajanju vode (kar lahko povzroči asfiksijo ali gnitje na vrhu plodu).

Podnebne značilnosti

Podnebne značilnosti opredeljenega območja so še posebej primerne za pridelavo ekotipa „Oímbra“in pojasnjujejo dolgo tradicijo njene pridelave na tem območju ter njene posebne lastnosti.

Paprika „Pemento de Oímbra“ je, tako kot večina paprik sladkega okusa, zelo zahtevna rastlina glede svetlobe, ki je na območju pridelave ugodna, saj je to območje obrnjeno proti jugovzhodu, in glede temperature, okoljskega dejavnika, ki je v opredeljenem območju optimalen v vsaki razvojni fazi pridelka.

Za klitje mora biti temperatura najmanj 13 °C, kar se na tem območju dosega od meseca aprila; optimalne temperature za razvoj pridelka nihajo med 20 °C in 25 °C (podnevi) ter med 16 °C in 18 °C (ponoči), take temperature pa so na tem območju zagotovljene v obdobju od julija do avgusta. V mesecu septembru so nočne temperature (povprečno 14,4 °C) večino let prenizke za pridelovanje kakovostne sladke paprike na prostem, kar opravičuje uporabo tunelov, ki je na tem področju pogosta.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Naslov: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Naziv:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Naslov:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Faks

+34 981546676

E-naslov:

ingacal@xunta.es

INGACAL je javni organ, podrejen regionalnemu ministrstvu za zadeve podeželja Vlade Galicije („Consellería do Medio Rural de la Xunta de Galicia“).

4.8   Označevanje:

Paprika, ki se trži z zaščiteno geografsko oznako „Pemento de Oímbra“ mora biti opremljena s trgovsko etiketo, ki ustreza blagovni znamki posameznega proizvajalca/pakirnice, ter s kontrolno etiketo z alfanumerično kodo in ustrezno številsko oznako, ki jo odobri nadzorni organ, z uradnim logotipom zaščitene geografske označbe. Na trgovski etiketi in na kontrolni etiketi je obvezna navedba: Indicación Geográfica Protegida „Pemento de Oímbra“ (zaščitena geografska označba „Pemento de Oímbra“).

---