# Euroopa Liidu C 170/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.170.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 170 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide22. juuli 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.170.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 170

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide22. juuli 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 170/01 | Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Slovakkia stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 170/02 | Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 170/01

Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Slovakkia stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

1

2009/C 170/02

Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

6

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 170/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 170/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 170/05 | Euro vahetuskurss | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 170/06 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) alusel aktsiaseltsi Kaupthing Bank Luxembourg S.A. suhtes tehtud otsusest | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 170/05

Euro vahetuskurss

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 170/06

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) alusel aktsiaseltsi Kaupthing Bank Luxembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

14

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 170/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 170/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

7. juuli 2009,

Slovakkia stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

2009/C 170/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarvetasakaalu järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | 7. juulil 2009 vaatas nõukogu läbi Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2011. |
| --- | --- |

1)

7. juulil 2009 vaatas nõukogu läbi Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2011.

| 2) | Pärast SKP mitmeaastast suurt kasvu hakkas Slovakkia majanduse hoog 2008. aasta neljandas kvartalis raugema ja SKP kasv aeglustus 2,5 %-le (võrreldes eelmise aastaga). Kuna Slovakkia väike ja avatud majandus on suhteliselt suurel määral spetsialiseerunud auto- ja elektroonikatööstusele, mõjutab majanduslangus riiki eelkõige välisnõudluse märkimisväärse vähenemise tõttu. Eksport on alates 2008. aasta neljandast kvartalist hüppeliselt vähenenud ning see on avaldanud negatiivset mõju tööstustoodangule ja ettevõtjate usaldusele. Kõige rängemini on kriis tabanud tootmissektorit, samal ajal kui pangandust on see puudutanud üksnes riivamisi. Pärast järkjärgulist langusperioodi hakkas töötuse määr 2008. aasta neljandas kvartalis tõusma; seda põhjustasid majanduslangusest tingitud koondamised. Prognooside kohaselt halveneb riigi rahandus 2009. ja 2010. aastal märkimisväärselt. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja struktuurse eelarvetasakaalu halvenemine vähendab kiiresti manööverdamisruumi seoses eelarvega. Slovakkia asutuste poolt kriisiga toimetulemiseks vastuvõetud stimuleerivate meetmete kogusumma on 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst. Lisaks on Slovakkia konkurentsivõimet vähendanud koruna vahetuskursi nõrgenemine enne eurole üleminekut ja 2008. aastal suhteliselt kiire palgakasv, mis võib omakorda probleemiks kujuneda. |
| --- | --- |

2)

Pärast SKP mitmeaastast suurt kasvu hakkas Slovakkia majanduse hoog 2008. aasta neljandas kvartalis raugema ja SKP kasv aeglustus 2,5 %-le (võrreldes eelmise aastaga). Kuna Slovakkia väike ja avatud majandus on suhteliselt suurel määral spetsialiseerunud auto- ja elektroonikatööstusele, mõjutab majanduslangus riiki eelkõige välisnõudluse märkimisväärse vähenemise tõttu. Eksport on alates 2008. aasta neljandast kvartalist hüppeliselt vähenenud ning see on avaldanud negatiivset mõju tööstustoodangule ja ettevõtjate usaldusele. Kõige rängemini on kriis tabanud tootmissektorit, samal ajal kui pangandust on see puudutanud üksnes riivamisi. Pärast järkjärgulist langusperioodi hakkas töötuse määr 2008. aasta neljandas kvartalis tõusma; seda põhjustasid majanduslangusest tingitud koondamised. Prognooside kohaselt halveneb riigi rahandus 2009. ja 2010. aastal märkimisväärselt. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja struktuurse eelarvetasakaalu halvenemine vähendab kiiresti manööverdamisruumi seoses eelarvega. Slovakkia asutuste poolt kriisiga toimetulemiseks vastuvõetud stimuleerivate meetmete kogusumma on 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 0,5 % SKPst. Lisaks on Slovakkia konkurentsivõimet vähendanud koruna vahetuskursi nõrgenemine enne eurole üleminekut ja 2008. aastal suhteliselt kiire palgakasv, mis võib omakorda probleemiks kujuneda.

| 3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 6,4 %-lt 2008. aastal 2,4 %-le 2009. aastal ning suureneb 2011. aastaks järk-järgult uuesti 4,5 % tasemele. 2009. aasta esimese kvartali SKP hinnangute põhjal, mis näitavad 5,6 % vähenemist võrreldes eelmise aastaga, näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel (2). Komisjoni talitused prognoosivad 2009. aastaks 2,6 % vähenemist ja 2010. aastaks vähest kasvu, 0,7 %. Pidades silmas Slovakkia peamiste kaubanduspartnerite majanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, peaks eksport vähenema järsemalt ja selle taastumine võtab tõenäoliselt programmis kavandatust kauem. Lisaks sellele tugineb programmis prognoositud majanduse elavnemine 2010. aastal eeldusele, et praegune majanduslangus ei mõjuta potentsiaalset kasvu, mis aga on ebatõenäoline, võttes arvesse püsiinvesteeringute eeldatavat vähenemist.
  Programmi prognooside kohaselt aeglustub inflatsioon 2009. aastal 2,2 % tasemele ning seejärel suureneb 2010. aastal 3,6 %-le ja 2011. aastal 4,1 %-le. Need hinnangud näivad realistlikud, kuid ei ole täielikult kooskõlas programmis prognoositud suurema majanduskasvuga 2009. aastal. |
| --- | --- |

3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 6,4 %-lt 2008. aastal 2,4 %-le 2009. aastal ning suureneb 2011. aastaks järk-järgult uuesti 4,5 % tasemele. 2009. aasta esimese kvartali SKP hinnangute põhjal, mis näitavad 5,6 % vähenemist võrreldes eelmise aastaga, näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel (2). Komisjoni talitused prognoosivad 2009. aastaks 2,6 % vähenemist ja 2010. aastaks vähest kasvu, 0,7 %. Pidades silmas Slovakkia peamiste kaubanduspartnerite majanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, peaks eksport vähenema järsemalt ja selle taastumine võtab tõenäoliselt programmis kavandatust kauem. Lisaks sellele tugineb programmis prognoositud majanduse elavnemine 2010. aastal eeldusele, et praegune majanduslangus ei mõjuta potentsiaalset kasvu, mis aga on ebatõenäoline, võttes arvesse püsiinvesteeringute eeldatavat vähenemist.

Programmi prognooside kohaselt aeglustub inflatsioon 2009. aastal 2,2 % tasemele ning seejärel suureneb 2010. aastal 3,6 %-le ja 2011. aastal 4,1 %-le. Need hinnangud näivad realistlikud, kuid ei ole täielikult kooskõlas programmis prognoositud suurema majanduskasvuga 2009. aastal.

| 4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal oli 2,2 % SKPst; võrdluseks oli lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis prognoositud puudujääk 2,3 % SKPst. Prognoositust veidi väiksem valitsemissektori eelarve puudujääk on tingitud paremast stardipositsioonist 2007. aastal (0,6 % SKPst) ja oodatust suuremast tulude kasvust, aga ka oodatust suuremast kulude kasvust. Tulude kasvu toetasid eelkõige pensionimaksete ülekandmine kogumispensionisambast ümberjaotamisele tuginevasse pensionisambasse, täiendavate saastekvootide müük ning oodatust veidi suurem mittemaksulise päritoluga tulu. Kulude ettearvamatu suurenemine oli peamiselt tingitud varasema erastamise käigus tekkinud kohustustest ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtjate võlgade kustutamisest. Tööturu positiivne areng ja kohalike omavalitsuste oodatust väiksemad kulud aitasid siiski kulude kasvu piirata. |
| --- | --- |

4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal oli 2,2 % SKPst; võrdluseks oli lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis prognoositud puudujääk 2,3 % SKPst. Prognoositust veidi väiksem valitsemissektori eelarve puudujääk on tingitud paremast stardipositsioonist 2007. aastal (0,6 % SKPst) ja oodatust suuremast tulude kasvust, aga ka oodatust suuremast kulude kasvust. Tulude kasvu toetasid eelkõige pensionimaksete ülekandmine kogumispensionisambast ümberjaotamisele tuginevasse pensionisambasse, täiendavate saastekvootide müük ning oodatust veidi suurem mittemaksulise päritoluga tulu. Kulude ettearvamatu suurenemine oli peamiselt tingitud varasema erastamise käigus tekkinud kohustustest ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtjate võlgade kustutamisest. Tööturu positiivne areng ja kohalike omavalitsuste oodatust väiksemad kulud aitasid siiski kulude kasvu piirata.

| 5) | Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2009. aastal 3 %-le SKPst. Suurenemine on peamiselt tingitud praegusest majanduslangusest ja automaatsetest stabilisaatoritest. Komisjoni talitused prognoosivad valitsemissektori puudujäägi veelgi suuremat kasvu, 4,7 %-le SKPst, tingituna märkimisväärselt halvemast makromajanduslikust stsenaariumist. Komisjoni talituste poolt programmis esitatud teabe põhjal ümber arvutatud struktuurse puudujäägi muutus oli 0,5 %, mis annab tunnistust pisut ekspansiivsest eelarvepoliitilisest hoiakust. |
| --- | --- |

5)

Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2009. aastal 3 %-le SKPst. Suurenemine on peamiselt tingitud praegusest majanduslangusest ja automaatsetest stabilisaatoritest. Komisjoni talitused prognoosivad valitsemissektori puudujäägi veelgi suuremat kasvu, 4,7 %-le SKPst, tingituna märkimisväärselt halvemast makromajanduslikust stsenaariumist. Komisjoni talituste poolt programmis esitatud teabe põhjal ümber arvutatud struktuurse puudujäägi muutus oli 0,5 %, mis annab tunnistust pisut ekspansiivsest eelarvepoliitilisest hoiakust.

| 6) | Stabiilsusprogrammis, mis keskendub sellele, et valitsemissektori eelarve puudujääk püsiks allpool 3 % SKPst ja seega välditaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, ei ole esitatud keskpika perioodi eesmärki (3). Eelarve konsolideerimise jõupingutused algavad eeldatavalt uuesti 2010. aastal, kui majanduse elavnemise tulemusel lõpetatakse enamik stimuleerivaid meetmeid, ja eriti 2011. aastal. Valitsemissektori eelarve kavandatud puudujääk on 2010. aastal 2,9 % SKPst ja 2011. aastal 2,2 % SKPst. Kohandamine keskendub kulude poolele, kus puudujäägi vähenemine 2009. ja 2011. aasta vahel on eeldatavalt 1 protsendipunkt SKPst, eelkõige töötajate hüvitiste ja vahetarbimiskulude, sotsiaal- jm toetuste vähendamise abil. Selleks võetavaid meetmeid ei ole siiski kirjeldatud. Tulude languseks prognoositakse 0,3 protsendipunkti SKPst ning seda mõjutab sotsiaalkindlustusmaksete vähenemine. |
| --- | --- |

6)

Stabiilsusprogrammis, mis keskendub sellele, et valitsemissektori eelarve puudujääk püsiks allpool 3 % SKPst ja seega välditaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, ei ole esitatud keskpika perioodi eesmärki (3). Eelarve konsolideerimise jõupingutused algavad eeldatavalt uuesti 2010. aastal, kui majanduse elavnemise tulemusel lõpetatakse enamik stimuleerivaid meetmeid, ja eriti 2011. aastal. Valitsemissektori eelarve kavandatud puudujääk on 2010. aastal 2,9 % SKPst ja 2011. aastal 2,2 % SKPst. Kohandamine keskendub kulude poolele, kus puudujäägi vähenemine 2009. ja 2011. aasta vahel on eeldatavalt 1 protsendipunkt SKPst, eelkõige töötajate hüvitiste ja vahetarbimiskulude, sotsiaal- jm toetuste vähendamise abil. Selleks võetavaid meetmeid ei ole siiski kirjeldatud. Tulude languseks prognoositakse 0,3 protsendipunkti SKPst ning seda mõjutab sotsiaalkindlustusmaksete vähenemine.

| 7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Makromajanduslik stsenaarium on üleliia optimistlik. Eelduseks olnud madal töötuse määr põhjustab tõenäoliselt sotsiaaltoetuste alahindamist. Võttes arvesse töötute hulga suurenemist, nõuab aktiivsete ja passiivsete tööturumeetmete rakendamine rohkem kulutusi, kui eelarves kajastatud. Kavandatakse töötajate hüvitiste ja vahetarbimiskulude olulisi kärpeid 0,6 protsendipunkti ulatuses SKPst ajavahemikus 2009–2011, kuid ei esitata täpsemat teavet kärbete saavutamiseks vajalike meetmete kohta. Toetuste kavandatud vähendamine tundub raskesti saavutatav, pidades silmas halvenevat makromajanduskeskkonda. Tuluprognoosidesse tuleb suhtuda ettevaatlikult ja seda kahel põhjusel. Esiteks võib maksude laekumine eelkõige 2009. aastal osutuda oodatust oluliselt väiksemaks, võttes arvesse hiljutisi majandusarenguid. Teiseks põhineb 2009. aasta eelarve suure osa pensionimaksete ülekandmisel kogumispensionisambast ümberjaotamisel põhinevasse pensionisambasse, mida aga tõenäoliselt ei juhtu, arvestades skeemis osalejate vähest huvi ümberjaotamisel põhineva pensionisamba juurde tagasipöördumise vastu. |
| --- | --- |

7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Makromajanduslik stsenaarium on üleliia optimistlik. Eelduseks olnud madal töötuse määr põhjustab tõenäoliselt sotsiaaltoetuste alahindamist. Võttes arvesse töötute hulga suurenemist, nõuab aktiivsete ja passiivsete tööturumeetmete rakendamine rohkem kulutusi, kui eelarves kajastatud. Kavandatakse töötajate hüvitiste ja vahetarbimiskulude olulisi kärpeid 0,6 protsendipunkti ulatuses SKPst ajavahemikus 2009–2011, kuid ei esitata täpsemat teavet kärbete saavutamiseks vajalike meetmete kohta. Toetuste kavandatud vähendamine tundub raskesti saavutatav, pidades silmas halvenevat makromajanduskeskkonda. Tuluprognoosidesse tuleb suhtuda ettevaatlikult ja seda kahel põhjusel. Esiteks võib maksude laekumine eelkõige 2009. aastal osutuda oodatust oluliselt väiksemaks, võttes arvesse hiljutisi majandusarenguid. Teiseks põhineb 2009. aasta eelarve suure osa pensionimaksete ülekandmisel kogumispensionisambast ümberjaotamisel põhinevasse pensionisambasse, mida aga tõenäoliselt ei juhtu, arvestades skeemis osalejate vähest huvi ümberjaotamisel põhineva pensionisamba juurde tagasipöördumise vastu.

| 8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest pisut suurem, eriti põhjustab seda pensionikulutuste suhteliselt suur kasv järgmistel kümnenditel. Seepärast on oluline mitte taganeda juba alustatud pensionireformist. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse säilitamiseks elanikkonna vananemise tingimustes on vaja jätkata ümberjaotamisele tugineva pensionisamba reformimist ning vältida kogumispensionisamba stabiilsuse ohustamist. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on küll parem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadises prognoosis avaldatud sama aasta eelarveseisundist, väheneb jätkusuutlikkus oluliselt. Suure esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul, nagu programmis ette nähtud, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust varitsevaid ohtusid, mis on praegu keskmisel tasemel. |
| --- | --- |

8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest pisut suurem, eriti põhjustab seda pensionikulutuste suhteliselt suur kasv järgmistel kümnenditel. Seepärast on oluline mitte taganeda juba alustatud pensionireformist. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse säilitamiseks elanikkonna vananemise tingimustes on vaja jätkata ümberjaotamisele tugineva pensionisamba reformimist ning vältida kogumispensionisamba stabiilsuse ohustamist. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on küll parem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadises prognoosis avaldatud sama aasta eelarveseisundist, väheneb jätkusuutlikkus oluliselt. Suure esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul, nagu programmis ette nähtud, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust varitsevaid ohtusid, mis on praegu keskmisel tasemel.

| 9) | Slovakkial on mittesiduv mitmeaastane eelarveraamistik kolmeaastase planeerimisajaga. Vaatamata nõukogu 2007. aasta soovitusele ei ole kehtestatud siduvaid eeskirju, nt kulude ülemmäärasid. Varasemates lähenemisprogrammides seatud puudujäägi-eesmärgid on saavutatud peamiselt tänu oodatust suuremale majanduskasvule. Keskpika perioodi eelarveraamistikes kehtestatud kuluplaane on aga alati ületatud ja hiljem ülespoole korrigeeritud. Seepärast on soovitatav kehtestada juriidiliselt siduvad kulueeskirjad, et väiksemate tulude taustal tagada eelarvedistsipliin. Institutsiooniliste reformide rakendamise osas märgitakse stabiilsusprogrammis, et lähenemisprogrammi viimasest ajakohastamisest alates ei ole olulisi muutusi toimunud. 2008. aasta juunis võttis Slovakkia valitsus vastu moderniseerimiskava „Slovakkia 21”, mis sisaldab mitmeid meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi ja sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi ning luua maksude, tollimaksude ning tervise- ja sotsiaalkindlustusmaksete kogumiseks integreeritud süsteem. Selleks on kavas luua 2013. aastaks ühtne maksukogumisasutus. Samuti on ette nähtud selliste IT-süsteemide rakendamine, mis võimaldavad reaalajas vahetada elektroonilisi andmeid avaliku ja erasektori vahel. Kõnealused meetmed tõhustaksid avalikku haldust. |
| --- | --- |

9)

Slovakkial on mittesiduv mitmeaastane eelarveraamistik kolmeaastase planeerimisajaga. Vaatamata nõukogu 2007. aasta soovitusele ei ole kehtestatud siduvaid eeskirju, nt kulude ülemmäärasid. Varasemates lähenemisprogrammides seatud puudujäägi-eesmärgid on saavutatud peamiselt tänu oodatust suuremale majanduskasvule. Keskpika perioodi eelarveraamistikes kehtestatud kuluplaane on aga alati ületatud ja hiljem ülespoole korrigeeritud. Seepärast on soovitatav kehtestada juriidiliselt siduvad kulueeskirjad, et väiksemate tulude taustal tagada eelarvedistsipliin. Institutsiooniliste reformide rakendamise osas märgitakse stabiilsusprogrammis, et lähenemisprogrammi viimasest ajakohastamisest alates ei ole olulisi muutusi toimunud. 2008. aasta juunis võttis Slovakkia valitsus vastu moderniseerimiskava „Slovakkia 21”, mis sisaldab mitmeid meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi ja sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi ning luua maksude, tollimaksude ning tervise- ja sotsiaalkindlustusmaksete kogumiseks integreeritud süsteem. Selleks on kavas luua 2013. aastaks ühtne maksukogumisasutus. Samuti on ette nähtud selliste IT-süsteemide rakendamine, mis võimaldavad reaalajas vahetada elektroonilisi andmeid avaliku ja erasektori vahel. Kõnealused meetmed tõhustaksid avalikku haldust.

| 10) | Finantskriisiga toimetulemiseks kehtestasid Slovakkia ametiasutused hoiuste täieliku garantii. Slovakkia keskpank kehtestas pankadele karmimad likviidsusnõuded. Laenutingimuste võimaliku karmistamise meetmete mõju leevendamiseks ettevõtlussektori, eelkõige VKEde jaoks rekapitaliseeris Slovakkia valitsus kaht riigi omandis olevat panka (Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovak Guarantee and Development Bank) ja Eximbanka) ning avas krediidiliini Euroopa Investeerimispangas. Slovakkia rahandusministeerium, Slovakkia pankade liit, Eximbanka ning Slovakkia garantii- ja arengupank kirjutasid alla koostöö ja teabevahetuse memorandumile VKE-de rahastamiseks, et pakkuda pangagarantiid kommertspankade poolt VKEdele antud laenudele. |
| --- | --- |

10)

Finantskriisiga toimetulemiseks kehtestasid Slovakkia ametiasutused hoiuste täieliku garantii. Slovakkia keskpank kehtestas pankadele karmimad likviidsusnõuded. Laenutingimuste võimaliku karmistamise meetmete mõju leevendamiseks ettevõtlussektori, eelkõige VKEde jaoks rekapitaliseeris Slovakkia valitsus kaht riigi omandis olevat panka (Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovak Guarantee and Development Bank) ja Eximbanka) ning avas krediidiliini Euroopa Investeerimispangas. Slovakkia rahandusministeerium, Slovakkia pankade liit, Eximbanka ning Slovakkia garantii- ja arengupank kirjutasid alla koostöö ja teabevahetuse memorandumile VKE-de rahastamiseks, et pakkuda pangagarantiid kommertspankade poolt VKEdele antud laenudele.

| 11) | Võttes arvesse eelarveküsimustes piiratud manööverdamisruumi, mis on tingitud välisest tasakaalustamatusest, tundub Slovakkia vastuvõetud eelarvestiimulite pakett 2009. ja 2010. aastaks olevat asjakohane vastus majanduslangusele. Tulude poolel hõlmavad peamised meetmed tulumaksuvaba miinimumi ajutist suurendamist, töölkäijatele ettenähtud hüvitiste suurendamist, füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist ning maksusoodustusi ettevõtjate teadus- ja arendustegevusega seotud tegevuse puhul. Peamised kulumeetmed hõlmavad toetusi ettevõtjate teostatavatele teadus- ja arendustegevuse projektidele, VKEde ja sotsiaalselt aktiivsete ettevõtete täiendavat rahastamist, autolammutuskava ning toetusi töökohtade loomiseks ja säilitamiseks. Meetmete kogumahuks hindavad Slovakkia ametiasutused kummalgi aastal (2009 ja 2010) 0,5 % SKPst. Eelarvepõhiste meetmete netomõju ulatub 0,4 %-ni SKTst. Lisaks kavatsevad Slovakkia ametiasutused täiustada ELi vahendite kasutamist ja kiirendada avaliku ja erasektori partnerluste rakendamist kiirteede ehitamisel. Vastuvõetud meetmed on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, kuna need on suunatud ebasoodsas olukorras rühmadele ja on enamikul juhtudel ajutised. Ajakava seisukohast on stimuleerivate meetmete rakendamine veidi ajast maas, sest 2009. aastal saab teoks ainult pool kogu mõjust eelarvele. Kuigi transpordi infrastruktuuri käsitlevad avaliku ja erasektori partnerlusprojektid võivad majandusele oluliselt hoogu juurde anda, võib nende rakendamine haldus- ja krediidipiirangute tõttu edasi lükkuda. Üldiselt aitavad stimuleerivad meetmed tõenäoliselt leevendada kriisi negatiivset mõju sisenõudlusele ja tööturule.
  Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika perioodi reformikavaga ja riigispetsiifiliste soovitustega, mille kohta tegi komisjoni 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel ning mis kiideti heaks kevadisel Euroopa Ülemkogul 19. märtsil. |
| --- | --- |

11)

Võttes arvesse eelarveküsimustes piiratud manööverdamisruumi, mis on tingitud välisest tasakaalustamatusest, tundub Slovakkia vastuvõetud eelarvestiimulite pakett 2009. ja 2010. aastaks olevat asjakohane vastus majanduslangusele. Tulude poolel hõlmavad peamised meetmed tulumaksuvaba miinimumi ajutist suurendamist, töölkäijatele ettenähtud hüvitiste suurendamist, füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist ning maksusoodustusi ettevõtjate teadus- ja arendustegevusega seotud tegevuse puhul. Peamised kulumeetmed hõlmavad toetusi ettevõtjate teostatavatele teadus- ja arendustegevuse projektidele, VKEde ja sotsiaalselt aktiivsete ettevõtete täiendavat rahastamist, autolammutuskava ning toetusi töökohtade loomiseks ja säilitamiseks. Meetmete kogumahuks hindavad Slovakkia ametiasutused kummalgi aastal (2009 ja 2010) 0,5 % SKPst. Eelarvepõhiste meetmete netomõju ulatub 0,4 %-ni SKTst. Lisaks kavatsevad Slovakkia ametiasutused täiustada ELi vahendite kasutamist ja kiirendada avaliku ja erasektori partnerluste rakendamist kiirteede ehitamisel. Vastuvõetud meetmed on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, kuna need on suunatud ebasoodsas olukorras rühmadele ja on enamikul juhtudel ajutised. Ajakava seisukohast on stimuleerivate meetmete rakendamine veidi ajast maas, sest 2009. aastal saab teoks ainult pool kogu mõjust eelarvele. Kuigi transpordi infrastruktuuri käsitlevad avaliku ja erasektori partnerlusprojektid võivad majandusele oluliselt hoogu juurde anda, võib nende rakendamine haldus- ja krediidipiirangute tõttu edasi lükkuda. Üldiselt aitavad stimuleerivad meetmed tõenäoliselt leevendada kriisi negatiivset mõju sisenõudlusele ja tööturule.

Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika perioodi reformikavaga ja riigispetsiifiliste soovitustega, mille kohta tegi komisjoni 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel ning mis kiideti heaks kevadisel Euroopa Ülemkogul 19. märtsil.

| 12) | Komisjoni talituste 2009. aasta kevadel avaldatud prognooside kohaselt on kavandatav eelarvepoliitika 2009. aastal pisut ekspansiivne, tingituna eelarvepõhiste stimuleerivate meetmete paketi rakendamisest. Struktuurne eelarvetasakaal paraneb pärast 2009. aastat eeldatavasti mõnevõrra tänu kavandatavale eelarve konsolideerimisele, eelkõige kulude kärpimisele. Samas ei suudeta programmiperioodil tagada, et ei ületataks puudujäägi kontrollväärtust 3 % SKPst. Eelarve-eesmärkide saavutamine saab tõenäoliselt olema raske, võttes arvesse programmi märkimisväärselt optimistlikku makromajanduslikku stsenaariumi, samuti konkreetsete meetmete puudumist kavandatavate kulukärbete teostamiseks. |
| --- | --- |

12)

Komisjoni talituste 2009. aasta kevadel avaldatud prognooside kohaselt on kavandatav eelarvepoliitika 2009. aastal pisut ekspansiivne, tingituna eelarvepõhiste stimuleerivate meetmete paketi rakendamisest. Struktuurne eelarvetasakaal paraneb pärast 2009. aastat eeldatavasti mõnevõrra tänu kavandatavale eelarve konsolideerimisele, eelkõige kulude kärpimisele. Samas ei suudeta programmiperioodil tagada, et ei ületataks puudujäägi kontrollväärtust 3 % SKPst. Eelarve-eesmärkide saavutamine saab tõenäoliselt olema raske, võttes arvesse programmi märkimisväärselt optimistlikku makromajanduslikku stsenaariumi, samuti konkreetsete meetmete puudumist kavandatavate kulukärbete teostamiseks.

| 13) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmenõuete osas on programmis esitatud peaaegu kõik nõutud ja vabatahtlikud andmed (4). |
| --- | --- |

13)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmenõuete osas on programmis esitatud peaaegu kõik nõutud ja vabatahtlikud andmed (4).

Üldine järeldus on, et Slovakkia eelarvepoliitika on 2009. aastal pisut ekspansiivne ja muutub alates 2010. aastast rangeks. Stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognoosid põhinevad märkimisväärselt optimistlikel makromajanduslikel prognoosidel. On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. 2009. aasta ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak ja piiratud stimuleerivad meetmed näivad konkurentsivõime probleeme silmas pidades asjakohased ning on seega kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Keskpikkade eelarve-eesmärkide saavutamine nõuab aga pärast 2009. aastat struktuurset konsolideerimist veelgi suuremal määral, kui programmis ette nähtud. Eelarve konsolideerimist tuleb toetada konkreetsete meetmetega kulude vähendamiseks. Riigi rahanduse halvenemine on risk ka pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Sellistes tingimustes on ülimalt tähtis jätkata ümberjaotamisel põhineva pensionisamba reformimist ja hoiduda kogumispensionisamba stabiilsuse ohustamisest.

Eespool esitatud hinnangust lähtudes peaks Slovakkia:

| i) | rakendama stabiilsuse ja kasvu pakti raames kavandatud kriisivastaseid meetmeid kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga; |
| --- | --- |

i)

rakendama stabiilsuse ja kasvu pakti raames kavandatud kriisivastaseid meetmeid kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga;

| ii) | tagama majanduse taastudes 2010. aastal ja edaspidi eelarve konsolideerimise. Eelarvestrateegiat ja konsolideerimisotsust tuleks toetada konkreetsete meetmetega kulude vähendamiseks alates 2010. aastast, ja seda peaks omakorda toetama valitsemissektori kuludele juriidiliselt siduvate ülemmäärade kehtestamisega, et tagada eelarvedistsipliin ka väiksemate tulude puhul; |
| --- | --- |

ii)

tagama majanduse taastudes 2010. aastal ja edaspidi eelarve konsolideerimise. Eelarvestrateegiat ja konsolideerimisotsust tuleks toetada konkreetsete meetmetega kulude vähendamiseks alates 2010. aastast, ja seda peaks omakorda toetama valitsemissektori kuludele juriidiliselt siduvate ülemmäärade kehtestamisega, et tagada eelarvedistsipliin ka väiksemate tulude puhul;

| iii) | arvestades eelseisvaid elanikkonna vananemisest tulenevaid probleeme, jätkama ümberjaotamisel põhineva pensionisamba reformimist ning hoiduma kogumispensionisamba stabiilsuse ohustamisest, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

iii)

arvestades eelseisvaid elanikkonna vananemisest tulenevaid probleeme, jätkama ümberjaotamisel põhineva pensionisamba reformimist ning hoiduma kogumispensionisamba stabiilsuse ohustamisest, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikas perspektiivis.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv (muutuse %) | SP apr 2009 | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| KOM kevad 2009 | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | puudub |
| LP nov 2007 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | puudub |
| THHI inflatsioon (%) | SP apr 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| KOM kevad 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | puudub |
| Prognoositav SKP lõhe (5) (% potentsiaalsest SKPst) | SP apr 2009 | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| KOM kevad 2009 (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | puudub |
| Netolaenu andmine/-võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) | SP apr 2009 | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| KOM kevad 2009 | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | puudub |
| LP nov 2007 | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | puudub |
| Valitsemissektori tulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| KOM kevad 2009 | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | puudub |
| Valitsemissektori kulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| KOM kevad 2009 | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| KOM kevad 2009 | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | puudub |
| LP nov 2007 | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | puudub |
| Esmane eelarvetasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| KOM kevad 2009 | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | puudub |
| LP nov 2007 | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7) (% SKPst) | SP apr 2009 | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| KOM kevad 2009 | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | puudub |
| LP nov 2007 | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | puudub |
| Struktuurne eelarvetasakaal (8) (% SKPst) | SP apr 2009 | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| KOM kevad 2009 | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | puudub |
| LP nov 2007 | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | SP apr 2009 | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| KOM kevad 2009 | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | puudub |
| LP nov 2007 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv (muutuse %)

SP apr 2009

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

KOM kevad 2009

10,4

6,4

–2,6

0,7

puudub

LP nov 2007

8,8

6,8

5,8

5,0

puudub

THHI inflatsioon (%)

SP apr 2009

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

KOM kevad 2009

1,9

3,9

2,0

2,4

puudub

LP nov 2007

1,7

2,3

2,6

2,7

puudub

Prognoositav SKP lõhe (5) (% potentsiaalsest SKPst)

SP apr 2009

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

KOM kevad 2009 (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

puudub

LP nov 2007

1,8

2,3

2,1

1,4

puudub

Netolaenu andmine/-võtmine muu maailma suhtes (% SKPst)

SP apr 2009

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

KOM kevad 2009

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

puudub

LP nov 2007

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

puudub

Valitsemissektori tulud (% SKPst)

SP apr 2009

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

KOM kevad 2009

32,5

32,7

33,6

34,1

puudub

LP nov 2007

33,2

33,0

31,8

31,8

puudub

Valitsemissektori kulud (% SKPst)

SP apr 2009

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

KOM kevad 2009

34,4

34,9

38,3

39,4

puudub

LP nov 2007

35,7

35,3

33,7

32,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

KOM kevad 2009

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

puudub

LP nov 2007

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

puudub

Esmane eelarvetasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

KOM kevad 2009

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

puudub

LP nov 2007

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (7) (% SKPst)

SP apr 2009

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

KOM kevad 2009

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

puudub

LP nov 2007

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

puudub

Struktuurne eelarvetasakaal (8) (% SKPst)

SP apr 2009

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

KOM kevad 2009

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

puudub

LP nov 2007

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)

SP apr 2009

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

KOM kevad 2009

29,4

27,6

32,2

36,3

puudub

LP nov 2007

30,6

30,8

30,5

29,5

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on esitatud ka teine, täielikult välja arendamata stsenaarium, mis põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel 2009. aastaks ja usutavamatel prognoosidel 2010. aastaks ning mille kohaselt väheneb SKP kasv 6,4 %-lt 2008. aastal - 1 %-le 2009. aastal ja suureneb 2010. aastal uuesti 1 %-le.

(3)  Lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versioonis oli see esitatud struktuurse eelarvepuudujäägina (tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta) väärtuses 1 % SKPst, mis tuli saavutada aastaks 2010.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed, mis käsitlevad varude muutust ja väärisesemete soetamist (miinus realiseerimine) makromajanduslike väljavaadete osas. Mõne osa puhul puuduvad 2007. aasta andmed (pärast vastava nõude saamist esitati need siiski täiendavalt).

(5)  2007. aasta andmed SKP reaalkasvu ja THHI inflatsiooni kohta esitati kahepoolselt.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(7)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2007. aastal 5,6 %, 2008. aastal 4,9 %, 2009. aastal 4,4 % ja 2010. aastal 3,9 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on vastavalt viimasele ajakohastatud programmile 2007. aastal 0,8 % SKPst, 2009. aastal 0,4 % SKPst, 2009. ja 2010. aastal 0,1 % SKPst, mis kõik suurendavad puudujääki, ning 2008. aastal 0,3 % SKPst, mis vähendab puudujääki, ning vastavalt komisjoni talituste prognoosile 2008. aastal 0,2 % SKPst ja 2009. ja 2011. aastal 0,1 % SKPst, mis kõik suurendavad puudujääki.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

7. juuli 2009,

Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

2009/C 170/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011.

| 2) | Rumeenia keskmine SKP kasv aastatel 2002–2008 oli 6,3 % aastas. Välismaistest otseinvesteeringutest ja muust kapitali sissevoolust hoogu saanud tõus on viinud ülekuumenemise ja jätkusuutmatu tasakaalustamatuseni. Jooksevkonto puudujääk saavutas 2007. aastal tipptaseme 13,5 % SKPst ja vähenes 2008. aastal vaid veidi – 12,3 % tasemele SKPst. Välislaenude suurenemisele aitas kaasa ka protsükliline eelarvepoliitika, mille tõttu valitsemissektori eelarve puudujääk, mis oli 2007. aastal 2,5 % SKPst, suurenes 2008. aastal üle kahe korra – 5,4 %-le SKPst. 2008. aasta esimesel poolel muudeti rahapoliitika märkimisväärselt piiravamaks, ülemäärase sisenõudluse, vääringu nõrgenemise ja pakkumispoole häirete tõttu kerkis rahapoliitiline intressimäär juulis mitme järjestikuse tõstmise järel 10,25 %-le. Alates 2009. aasta algusest järgis keskpank mõistlikku rahapoliitikat ning on alates veebruarist 2009, pärast nõudlus- ja inflatsioonisurve vähenemist kahes järgus vähendanud rahapoliitilist intressimäära kokku 75 baaspunkti. Majanduskasvu ülemaailmne aeglustumine ja investorite suurenenud riskikartlikkus sisemise haavatavuse suhtes on tinginud Rumeeniasse tulevate kapitalivoogude märkimisväärse vähenemise. See põhjustas SKP kasvu järsu aeglustumise 2008. aasta neljandas kvartalis, millele järgnes 2009. aasta esimeses kvartalis SKP aastane langus 6,25 %. Suurenes ka surve vahetuskursile, Rumeenia leu (RON) odavnes 2009. aasta jaanuaris 7 %, olles odavnenud 2008. aastal 10 %. Et pehmendada erakapitali sissevoolu järsu languse mõju ja hõlbustada maksebilansi tasakaalustamist, on Rumeeniale antud suur rahvusvaheline finantsabipakett (20 miljardit eurot), (2) mida rahastavad EL, IMF, Maailmapank, EIP ja EBRD. Paketi majanduspoliitiline põhitingimus on eelarve konsolideerimine, mille eesmärk on vähendada järk-järgult avaliku sektori eelarvepuudujääki 5,4 %-lt SKPst 2008. aastal 5,1 %-le 2009. aastal, 4,1 %-le 2010. aastal ja alla 3 % 2011. aastal. Peale selle kohustus Rumeenia valitsus võtma konkreetseid meetmeid kulude vähendamiseks ja eelarve halduse parandamiseks, mis hõlmavad muu hulgas avaliku sektori hüvitiste süsteemi ümberkorraldamist, avalike teenistujate ühtse palgasüsteemi kasutuselevõtmist, riikliku pensionisüsteemi reformi, siduvat keskpika perspektiivi eelarveraamistikku ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Samuti võetakse meetmeid finantssektori järelevalve parandamiseks ja struktuurireformi kiirendamiseks. |
| --- | --- |

2)

Rumeenia keskmine SKP kasv aastatel 2002–2008 oli 6,3 % aastas. Välismaistest otseinvesteeringutest ja muust kapitali sissevoolust hoogu saanud tõus on viinud ülekuumenemise ja jätkusuutmatu tasakaalustamatuseni. Jooksevkonto puudujääk saavutas 2007. aastal tipptaseme 13,5 % SKPst ja vähenes 2008. aastal vaid veidi – 12,3 % tasemele SKPst. Välislaenude suurenemisele aitas kaasa ka protsükliline eelarvepoliitika, mille tõttu valitsemissektori eelarve puudujääk, mis oli 2007. aastal 2,5 % SKPst, suurenes 2008. aastal üle kahe korra – 5,4 %-le SKPst. 2008. aasta esimesel poolel muudeti rahapoliitika märkimisväärselt piiravamaks, ülemäärase sisenõudluse, vääringu nõrgenemise ja pakkumispoole häirete tõttu kerkis rahapoliitiline intressimäär juulis mitme järjestikuse tõstmise järel 10,25 %-le. Alates 2009. aasta algusest järgis keskpank mõistlikku rahapoliitikat ning on alates veebruarist 2009, pärast nõudlus- ja inflatsioonisurve vähenemist kahes järgus vähendanud rahapoliitilist intressimäära kokku 75 baaspunkti. Majanduskasvu ülemaailmne aeglustumine ja investorite suurenenud riskikartlikkus sisemise haavatavuse suhtes on tinginud Rumeeniasse tulevate kapitalivoogude märkimisväärse vähenemise. See põhjustas SKP kasvu järsu aeglustumise 2008. aasta neljandas kvartalis, millele järgnes 2009. aasta esimeses kvartalis SKP aastane langus 6,25 %. Suurenes ka surve vahetuskursile, Rumeenia leu (RON) odavnes 2009. aasta jaanuaris 7 %, olles odavnenud 2008. aastal 10 %. Et pehmendada erakapitali sissevoolu järsu languse mõju ja hõlbustada maksebilansi tasakaalustamist, on Rumeeniale antud suur rahvusvaheline finantsabipakett (20 miljardit eurot), (2) mida rahastavad EL, IMF, Maailmapank, EIP ja EBRD. Paketi majanduspoliitiline põhitingimus on eelarve konsolideerimine, mille eesmärk on vähendada järk-järgult avaliku sektori eelarvepuudujääki 5,4 %-lt SKPst 2008. aastal 5,1 %-le 2009. aastal, 4,1 %-le 2010. aastal ja alla 3 % 2011. aastal. Peale selle kohustus Rumeenia valitsus võtma konkreetseid meetmeid kulude vähendamiseks ja eelarve halduse parandamiseks, mis hõlmavad muu hulgas avaliku sektori hüvitiste süsteemi ümberkorraldamist, avalike teenistujate ühtse palgasüsteemi kasutuselevõtmist, riikliku pensionisüsteemi reformi, siduvat keskpika perspektiivi eelarveraamistikku ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Samuti võetakse meetmeid finantssektori järelevalve parandamiseks ja struktuurireformi kiirendamiseks.

| 3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette reaalse SKP 4 %-list vähenemist 2009. aastal, millele järgneb 0,1 %-line kasv 2010. aastal ja 2,4 %-line kasv 2011. aastal. See mais valminud stsenaarium on kooskõlas komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosiga; arvestades SKP kasvu eeldatust suuremat vähenemist 2009. aasta esimeses kvartalis ning ülemaailmse majanduslangusega seotud ebakindlust ja majandusliku tasakaalustamatuse käimasolevat vähendamist Rumeenias, paistab see nüüd tuginevat veidi positiivsetele kasvueeldustele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Jooksevkonto puudujäägi prognoositav vähenemine 12,3 %-lt SKPst 2008. aastal 7,5 %-le 2009. aastal, 6,5 %-le 2010. aastal ja 6,3 %-le 2011. aastal paistab olevat kooskõlas sise- ja välisnõudluse prognoosidega. |
| --- | --- |

3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette reaalse SKP 4 %-list vähenemist 2009. aastal, millele järgneb 0,1 %-line kasv 2010. aastal ja 2,4 %-line kasv 2011. aastal. See mais valminud stsenaarium on kooskõlas komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosiga; arvestades SKP kasvu eeldatust suuremat vähenemist 2009. aasta esimeses kvartalis ning ülemaailmse majanduslangusega seotud ebakindlust ja majandusliku tasakaalustamatuse käimasolevat vähendamist Rumeenias, paistab see nüüd tuginevat veidi positiivsetele kasvueeldustele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Jooksevkonto puudujäägi prognoositav vähenemine 12,3 %-lt SKPst 2008. aastal 7,5 %-le 2009. aastal, 6,5 %-le 2010. aastal ja 6,3 %-le 2011. aastal paistab olevat kooskõlas sise- ja välisnõudluse prognoosidega.

| 4) | Lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis ennustatakse 2008. aasta puudujäägiks 5,4 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastuses oli sihiks 2,9 % SKPst. Märkimisväärse hälbe peamine põhjus on eelarve nõrk kavandamine ja täitmine, mis tõi kaasa kavandatust oluliselt suuremad jooksvad kulud, eriti avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste osas. Lisaks ei täitunud liialt optimistlikud tuluprognoosid ning aasta kahel viimasel kuul majanduslanguse tõttu järsult vähenenud laekumised halvendasid tulemust veelgi. |
| --- | --- |

4)

Lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis ennustatakse 2008. aasta puudujäägiks 5,4 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastuses oli sihiks 2,9 % SKPst. Märkimisväärse hälbe peamine põhjus on eelarve nõrk kavandamine ja täitmine, mis tõi kaasa kavandatust oluliselt suuremad jooksvad kulud, eriti avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste osas. Lisaks ei täitunud liialt optimistlikud tuluprognoosid ning aasta kahel viimasel kuul majanduslanguse tõttu järsult vähenenud laekumised halvendasid tulemust veelgi.

| 5) | Lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis seatakse 2009. aasta puudujäägisihiks 5,1 % SKPst. 2009. aasta veebruaris vastu võetud 2009. aasta eelarve sisaldab mitut meedet puudujäägi vähendamiseks, sealhulgas uute töötajate töölevõtmise peatamine ja mitmesuguste lisatasude vähendamine avalikus sektoris, kulutuste vähendamine kaupadele, teenustele ja toetustele, pensionikindlustuse maksete määra suurendamine 3,3 protsendipunkti ning aktsiisi tõstmise ajakava ettepoole nihutamine. 2009. aasta aprillis heaks kiidetud lisaeelarves võttis valitsus vastu täiendavad kulupõhised eelarve kohandamise meetmed, sealhulgas avaliku sektori palgakulude, kauba- ja teenuskulude, mõnede kapitalikulude ja toetuste täiendav kärpimine. Tulude poolel on 2009. aasta lisaeelarve meetmed suunatud teatavate maksusoodustuste ja toetuste (eelkõige ametiautodele ja ümberhinnatud vara kulum) vähendamisele.
  Teisest küljest kavatseb valitsus majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks 2009. aastal suurendada märkimisväärselt valitsemissektori investeeringuid võrreldes 2008. aastaga. Arvestades eelarve konsolideerimise vajadust, on võetud vaid piiratud hulk stimuleerivaid fiskaalmeetmeid (umbes 0,75 % ulatuses SKPst) äritegevuse, tööjõuturu ja kodumajapidamiste sissetuleku toetamiseks. Arvestades valitsemissektori eelarve tasakaalu (tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta), mida iseloomustab struktuurilise tasakaalu vähenemine peaaegu 3 % SKPst ja mille komisjoni talitused on programmis esitatud teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades ümber arvestanud, prognoositakse 2009. aastal rahanduspoliitika tugevalt piiravat üldsuunda. |
| --- | --- |

5)

Lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis seatakse 2009. aasta puudujäägisihiks 5,1 % SKPst. 2009. aasta veebruaris vastu võetud 2009. aasta eelarve sisaldab mitut meedet puudujäägi vähendamiseks, sealhulgas uute töötajate töölevõtmise peatamine ja mitmesuguste lisatasude vähendamine avalikus sektoris, kulutuste vähendamine kaupadele, teenustele ja toetustele, pensionikindlustuse maksete määra suurendamine 3,3 protsendipunkti ning aktsiisi tõstmise ajakava ettepoole nihutamine. 2009. aasta aprillis heaks kiidetud lisaeelarves võttis valitsus vastu täiendavad kulupõhised eelarve kohandamise meetmed, sealhulgas avaliku sektori palgakulude, kauba- ja teenuskulude, mõnede kapitalikulude ja toetuste täiendav kärpimine. Tulude poolel on 2009. aasta lisaeelarve meetmed suunatud teatavate maksusoodustuste ja toetuste (eelkõige ametiautodele ja ümberhinnatud vara kulum) vähendamisele.

Teisest küljest kavatseb valitsus majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks 2009. aastal suurendada märkimisväärselt valitsemissektori investeeringuid võrreldes 2008. aastaga. Arvestades eelarve konsolideerimise vajadust, on võetud vaid piiratud hulk stimuleerivaid fiskaalmeetmeid (umbes 0,75 % ulatuses SKPst) äritegevuse, tööjõuturu ja kodumajapidamiste sissetuleku toetamiseks. Arvestades valitsemissektori eelarve tasakaalu (tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta), mida iseloomustab struktuurilise tasakaalu vähenemine peaaegu 3 % SKPst ja mille komisjoni talitused on programmis esitatud teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades ümber arvestanud, prognoositakse 2009. aastal rahanduspoliitika tugevalt piiravat üldsuunda.

| 6) | Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas, mille kohaselt struktuurne puudujääk väheneks 2012. aastaks (ehk pärast programmiperioodi lõppemist) 0,9 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarve kogupuudujääk peaks järk-järgult vähenema 5,1 %-lt SKPst 2009. aastal 4,1 %-le SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2011. aastal. Esmane puudujääk järgib sama suundumust. Kohandamiskava aluseks on kulutuste vähendamine 1,5 protsendipunkti SKPst, eelkõige töötajate hüvitiste ja vahetarbimise oluline vähendamine. Neid kärpeid kompenseeritakse osaliselt, suurendades märgatavalt riiklike investeeringute suhet SKPsse. Tulud suurenevad eeldatavasti 1,1 protsendipunkti SKPst, eelkõige ELi vahendite eeldatava suurenemise ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemise tõttu 2009. aastal. Programmis ei ole piisavalt täpsustatud, milliseid konkreetseid meetmeid on kavas võtta pärast 2009. aastat ja kuidas need aitavad kaasa puudujäägi kavandatud vähendamisele, eriti töötajate hüvitiste märkimisväärse vähendamise osas. Valitsemissektori koguvõlg oli 2008. aastal 13,6 % SKPst ning programmis prognoositakse selle järsku suurenemist 22 %-le SKPst aastal 2011 kõrgete esmaste puudujääkide ja valitsemissektori võla intressimaksete märgatava suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

6)

Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas, mille kohaselt struktuurne puudujääk väheneks 2012. aastaks (ehk pärast programmiperioodi lõppemist) 0,9 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarve kogupuudujääk peaks järk-järgult vähenema 5,1 %-lt SKPst 2009. aastal 4,1 %-le SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2011. aastal. Esmane puudujääk järgib sama suundumust. Kohandamiskava aluseks on kulutuste vähendamine 1,5 protsendipunkti SKPst, eelkõige töötajate hüvitiste ja vahetarbimise oluline vähendamine. Neid kärpeid kompenseeritakse osaliselt, suurendades märgatavalt riiklike investeeringute suhet SKPsse. Tulud suurenevad eeldatavasti 1,1 protsendipunkti SKPst, eelkõige ELi vahendite eeldatava suurenemise ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemise tõttu 2009. aastal. Programmis ei ole piisavalt täpsustatud, milliseid konkreetseid meetmeid on kavas võtta pärast 2009. aastat ja kuidas need aitavad kaasa puudujäägi kavandatud vähendamisele, eriti töötajate hüvitiste märkimisväärse vähendamise osas. Valitsemissektori koguvõlg oli 2008. aastal 13,6 % SKPst ning programmis prognoositakse selle järsku suurenemist 22 %-le SKPst aastal 2011 kõrgete esmaste puudujääkide ja valitsemissektori võla intressimaksete märgatava suurenemise tõttu.

| 7) | On oht, et programmi kõigi aastate eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. 2009. aastal tulenevad ohud makromajanduslikust väljavaatest, mis võib olla prognoositust halvem. Peale selle on ohustatud kavandatud kulumeetmete tulemuslik rakendamine 2009. aastal, eelkõige arvestades 2009. aasta algusest täheldatud kõrvalekaldeid avaliku sektori palgakuludes ja valimisaasta võimalikku kulutamissurvet. Lisaks on 2010. ja 2011. aastal vaja eelarveliste eesmärkide saavutamist toetada konkreetsete meetmetega. Kõnealuseid eelarve-eesmärkidega seotud negatiivseid riske silmas pidades võib võla suhe suureneda programmis prognoositust rohkem. |
| --- | --- |

7)

On oht, et programmi kõigi aastate eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. 2009. aastal tulenevad ohud makromajanduslikust väljavaatest, mis võib olla prognoositust halvem. Peale selle on ohustatud kavandatud kulumeetmete tulemuslik rakendamine 2009. aastal, eelkõige arvestades 2009. aasta algusest täheldatud kõrvalekaldeid avaliku sektori palgakuludes ja valimisaasta võimalikku kulutamissurvet. Lisaks on 2010. ja 2011. aastal vaja eelarveliste eesmärkide saavutamist toetada konkreetsete meetmetega. Kõnealuseid eelarve-eesmärkidega seotud negatiivseid riske silmas pidades võib võla suhe suureneda programmis prognoositust rohkem.

| 8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste osa SKPs suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Esmase puudujäägi vähendamine keskpikas perspektiivis, nagu programmis on ette nähtud, pensionisüsteemi edasine reformimine vananemisega seotud kulude olulise suurenemise piiramiseks ning tervishoiukulude tõhususe parandamiseks aitaks vähendada (hetkel üsna suuri) ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste osa SKPs suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Esmase puudujäägi vähendamine keskpikas perspektiivis, nagu programmis on ette nähtud, pensionisüsteemi edasine reformimine vananemisega seotud kulude olulise suurenemise piiramiseks ning tervishoiukulude tõhususe parandamiseks aitaks vähendada (hetkel üsna suuri) ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| 9) | Rumeenia eelarvepuudujääki ja eelarvepoliitika protsüklilisust võib seletada peamiselt eelarve nõrga kavandamise ja täitmisega. Tulud on esialgsetes eelarvetes olnud üle hinnatud ning aasta jooksul on tehtud mitmeid lisaeelarveid, suurendades jooksvate kulude taset ja paigutades kapitali ümber jooksvatesse kuludesse. Ebakindlust lisavad aasta paarile viimasele kuule jäävad suured kulutused. Jooksvate põhikulude ületamine koos kulude ebaoptimaalse struktuuriga survestab üha enam riiklikke ressursse ning on vähendanud võimalust kasutada kapitali majanduskasvu toetavateks kuludeks.
  Kui jooksevkulude ületamine näitab avaliku sektori palkade ja pensionide pikaajalise strateegia puudumist, siis alatäitmist kapitalikulude osas võib osaliselt süüks panna nõrgale haldussuutlikkusele riiklike investeerimisprojektide kavandamisel ja täitmisel. Riigi rahanduse prognoositavuse ja eelarvepoliitika kavandamise mõistlikkuse suurendamiseks on Rumeenia ametiasutused kohustunud võtma ELi maksebilansiabi toetusel meetmeid eelarvehalduse tugevdamiseks. Nimetatud meetmed näevad ette siduva keskpika perspektiivi eelarveraamistiku rakendamist, mis hõlmab valitsemissektorit, sisaldab siduvaid eelarve tulu- ja kulupoole eeskirju ning sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Siiski ei täpsustata lähenemisprogrammis konkreetseid samme kavandatavate meetmete rakendamiseks. Maksuhalduse valdkonnas näeb lähenemisprogramm ette tulude laekumise tõhustamist maksuhalduse reformi ning selliste sektorite nagu keskkond ja põllumajandus maksubaasi laiendamise kaudu. |
| --- | --- |

9)

Rumeenia eelarvepuudujääki ja eelarvepoliitika protsüklilisust võib seletada peamiselt eelarve nõrga kavandamise ja täitmisega. Tulud on esialgsetes eelarvetes olnud üle hinnatud ning aasta jooksul on tehtud mitmeid lisaeelarveid, suurendades jooksvate kulude taset ja paigutades kapitali ümber jooksvatesse kuludesse. Ebakindlust lisavad aasta paarile viimasele kuule jäävad suured kulutused. Jooksvate põhikulude ületamine koos kulude ebaoptimaalse struktuuriga survestab üha enam riiklikke ressursse ning on vähendanud võimalust kasutada kapitali majanduskasvu toetavateks kuludeks.

Kui jooksevkulude ületamine näitab avaliku sektori palkade ja pensionide pikaajalise strateegia puudumist, siis alatäitmist kapitalikulude osas võib osaliselt süüks panna nõrgale haldussuutlikkusele riiklike investeerimisprojektide kavandamisel ja täitmisel. Riigi rahanduse prognoositavuse ja eelarvepoliitika kavandamise mõistlikkuse suurendamiseks on Rumeenia ametiasutused kohustunud võtma ELi maksebilansiabi toetusel meetmeid eelarvehalduse tugevdamiseks. Nimetatud meetmed näevad ette siduva keskpika perspektiivi eelarveraamistiku rakendamist, mis hõlmab valitsemissektorit, sisaldab siduvaid eelarve tulu- ja kulupoole eeskirju ning sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Siiski ei täpsustata lähenemisprogrammis konkreetseid samme kavandatavate meetmete rakendamiseks. Maksuhalduse valdkonnas näeb lähenemisprogramm ette tulude laekumise tõhustamist maksuhalduse reformi ning selliste sektorite nagu keskkond ja põllumajandus maksubaasi laiendamise kaudu.

| 10) | Majanduskriisile reageerides on Rumeenia ametiasutused võtnud mitmeid meetmeid pangandussektori stabiilsuse säilitamiseks ja finantsturgude surve leevendamiseks. Hoiuste tagamise skeemi raames suurendati hoiuste tagamise määra 20 000 eurolt 50 000 eurole. Et praeguses faasis parandada VKEde rahastamisvõimalusi ja toetada eksporti, otsustas Rumeenia valitsus suurendada kahe riikliku panga (CEC ja EximBank) kapitali summa võrra, mis vastab 0,2 %-le SKPst, ja luua VKEde laenude tagamise süsteemi. Lisaks liberaliseeriti Rumeenia leudes arvestatavate võlgade suhtes kohaldatavaid eeskirju, vähendades minimaalse reservi nõuet 20 %-lt 18 %-le. Rumeenia ametiasutused on ELi maksebilansiabi toetusel kohustunud parandama pangandust ja likvideerimist käsitlevaid õigusakte, et pangakriiside korral oleks võimalik õigeaegselt ja tõhusalt reageerida ning tugevdada Rumeenia keskpanga suutlikkust olukorda parandada. |
| --- | --- |

10)

Majanduskriisile reageerides on Rumeenia ametiasutused võtnud mitmeid meetmeid pangandussektori stabiilsuse säilitamiseks ja finantsturgude surve leevendamiseks. Hoiuste tagamise skeemi raames suurendati hoiuste tagamise määra 20 000 eurolt 50 000 eurole. Et praeguses faasis parandada VKEde rahastamisvõimalusi ja toetada eksporti, otsustas Rumeenia valitsus suurendada kahe riikliku panga (CEC ja EximBank) kapitali summa võrra, mis vastab 0,2 %-le SKPst, ja luua VKEde laenude tagamise süsteemi. Lisaks liberaliseeriti Rumeenia leudes arvestatavate võlgade suhtes kohaldatavaid eeskirju, vähendades minimaalse reservi nõuet 20 %-lt 18 %-le. Rumeenia ametiasutused on ELi maksebilansiabi toetusel kohustunud parandama pangandust ja likvideerimist käsitlevaid õigusakte, et pangakriiside korral oleks võimalik õigeaegselt ja tõhusalt reageerida ning tugevdada Rumeenia keskpanga suutlikkust olukorda parandada.

| 11) | Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, mille Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris vastu võttis, ja arvestades eelarvelise manööverdamisruumi puudumist, on Rumeenia võtnud vaid piiratud arvu stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille maht on 2009. aastal umbes 0,75 % SKPst, et toetada kodumajapidamiste sissetulekut, äriühinguid ja tööjõuturgu. Kodumajapidamiste sissetuleku toetamiseks otsustas valitsus pikendada töötuskindlustuse väljamaksmise perioodi kolme kuu võrra ja võtta madala sissetulekuga pensionäride puhul kasutusele sotsiaalpensioni miinimummäära. Äriühingute toetamise meetmed hõlmavad reinvesteeritud kasumi maksuvabastust, vanade autode vanametalliks lammutamise kava laiendamist ja vahendite eraldamist ekspordi toetamiseks. Tööjõuturumeetmed on suunatud peamiselt nii töötute kui ka töötajate erialaväljaõppe toetamisele. Lisaks kavatseb valitsus suunata olulise osa 2009. aasta eelarvevahenditest riiklikeks investeeringuteks, et toetada majanduse elavdamist. Rumeenia ametiasutused on kooskõlas poliitikavaldkondadega, mis sisalduvad riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Lissaboni strateegia raames, kohustunud võtma ELi maksebilansiabi toetusel struktuurireformimeetmeid avaliku halduse tõhustamiseks ja tulemuslikumaks muutmiseks, kasutades paremini ära ELi vahendeid, parandades ettevõtluskeskkonda ja võideldes deklareerimata tööga. |
| --- | --- |

11)

Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, mille Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris vastu võttis, ja arvestades eelarvelise manööverdamisruumi puudumist, on Rumeenia võtnud vaid piiratud arvu stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille maht on 2009. aastal umbes 0,75 % SKPst, et toetada kodumajapidamiste sissetulekut, äriühinguid ja tööjõuturgu. Kodumajapidamiste sissetuleku toetamiseks otsustas valitsus pikendada töötuskindlustuse väljamaksmise perioodi kolme kuu võrra ja võtta madala sissetulekuga pensionäride puhul kasutusele sotsiaalpensioni miinimummäära. Äriühingute toetamise meetmed hõlmavad reinvesteeritud kasumi maksuvabastust, vanade autode vanametalliks lammutamise kava laiendamist ja vahendite eraldamist ekspordi toetamiseks. Tööjõuturumeetmed on suunatud peamiselt nii töötute kui ka töötajate erialaväljaõppe toetamisele. Lisaks kavatseb valitsus suunata olulise osa 2009. aasta eelarvevahenditest riiklikeks investeeringuteks, et toetada majanduse elavdamist. Rumeenia ametiasutused on kooskõlas poliitikavaldkondadega, mis sisalduvad riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Lissaboni strateegia raames, kohustunud võtma ELi maksebilansiabi toetusel struktuurireformimeetmeid avaliku halduse tõhustamiseks ja tulemuslikumaks muutmiseks, kasutades paremini ära ELi vahendeid, parandades ettevõtluskeskkonda ja võideldes deklareerimata tööga.

| 12) | Rumeenia on vastu võtnud eelarve konsolideerimise programmi, mis on kooskõlas välise ja sisemise tasakaalustamatuse vähendamise eesmärgiga ning ELilt ja teistelt rahvusvahelistelt laenuandjatelt saadava finantsabi nõuetega. Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitiline hoiak, mida ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades mõõdetakse struktuurse tasakaalu muutusena, on kogu programmiperioodi vältel piirav. Arvestades eelarvelise manööverdamisruumi puudumist ja vajadust vähendada majanduslikku tasakaalustamatust, paistab see asjakohane. Programmi ajakohastatud versioonis prognoositakse, et eelarvepuudujääk ületab kuni 2011. aastani kontrollväärtuse 3 % SKPst. Programmi eelarvelised eesmärgid on kooskõlas kohustustega, mis on võetud seoses ELi maksebilansiabiga, ehkki eelarvetulemused on seotud riskiga.
  Kuid lähenemisprogrammis ei kirjeldata selgesti kohustusi võtta maksebilansi programmi raames kokku lepitud täiendavaid eelarvemeetmeid, eelkõige seoses avaliku sektori palga tõstmisest loobumise või samaväärse töötajate arvu vähendamise ja riigiasutustele antavate toetuste edasise vähendamisega. Peale selle ei sisalda programmi ajakohastatud versioon kohustusi reformida pensionisüsteemi põhiparameetreid (nagu riiklike pensionide indekseerimine ja pensioniiga), mis on äärmiselt oluline riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ka ei paku programm piisavalt üksikasjalikku teavet konkreetsete meetmete ja nende vajaliku mõju kohta eelarvele, et saavutada puudujäägi vähendamise eesmärgid aastal 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

12)

Rumeenia on vastu võtnud eelarve konsolideerimise programmi, mis on kooskõlas välise ja sisemise tasakaalustamatuse vähendamise eesmärgiga ning ELilt ja teistelt rahvusvahelistelt laenuandjatelt saadava finantsabi nõuetega. Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitiline hoiak, mida ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades mõõdetakse struktuurse tasakaalu muutusena, on kogu programmiperioodi vältel piirav. Arvestades eelarvelise manööverdamisruumi puudumist ja vajadust vähendada majanduslikku tasakaalustamatust, paistab see asjakohane. Programmi ajakohastatud versioonis prognoositakse, et eelarvepuudujääk ületab kuni 2011. aastani kontrollväärtuse 3 % SKPst. Programmi eelarvelised eesmärgid on kooskõlas kohustustega, mis on võetud seoses ELi maksebilansiabiga, ehkki eelarvetulemused on seotud riskiga.

Kuid lähenemisprogrammis ei kirjeldata selgesti kohustusi võtta maksebilansi programmi raames kokku lepitud täiendavaid eelarvemeetmeid, eelkõige seoses avaliku sektori palga tõstmisest loobumise või samaväärse töötajate arvu vähendamise ja riigiasutustele antavate toetuste edasise vähendamisega. Peale selle ei sisalda programmi ajakohastatud versioon kohustusi reformida pensionisüsteemi põhiparameetreid (nagu riiklike pensionide indekseerimine ja pensioniiga), mis on äärmiselt oluline riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ka ei paku programm piisavalt üksikasjalikku teavet konkreetsete meetmete ja nende vajaliku mõju kohta eelarvele, et saavutada puudujäägi vähendamise eesmärgid aastal 2010 ja 2011.

| 13) | Programmis on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid silmas pidades puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (3). |
| --- | --- |

13)

Programmis on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid silmas pidades puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (3).

Üldine järeldus on, et kuigi Rumeeniat ootab pärast mitu aastat kestnud potentsiaali ületavat majanduskasvu ees järsk majanduslangus, on perioodiks 2009–2011 kavandatav piirav eelarvepoliitika piisav, võttes arvesse eelarvelise manööverdamisruumi puudumist ja vajadust kõrvaldada majanduse tasakaalustamatus. 2008. aasta eelarvepoliitika oli peamiselt avaliku sektori palkade kiire tõusu ja nõrga eelarvehalduse tõttu jätkuvalt tugevalt protsükliline. Kooskõlas kohustustega, mille Rumeenia võttis ELi maksebilansiabi raames, kavatsevad ametiasutused alustada 2009. aastal märkimisväärset eelarve konsolideerimist, mida iseloomustab kulutuste vähendamine ja eesmärk viia eelarve puudujääk 2011. aastaks alla 3 % SKPst. Võttes arvesse 2009. aasta makromajandusliku stsenaariumi ja kavandatud kulude vähendamise meetmete rakendamisega seotud riske ning teabe puudumist konkreetsete meetmete kohta, mida on vaja eelarve konsolideerimiseks pärast 2009. aastat, on oht, et programmi eelarvelised tulemused võivad osutuda prognoositust kehvemaks. Kavandatud on meetmed eelarve kavandamise ja täitmise puudujääkide kõrvaldamiseks, muu hulgas keskpika perioodi siduva eelarveraamistiku kasutuselevõtmise, eelarve-eeskirjade kehtestamise, eelarvenõukogu loomise ja avaliku sektori hüvitiste süsteemi ümberkorraldamise teel. Siiski ei täpsustata programmis eelarvehalduse parandamiseks rakendatavaid konkreetseid samme.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning võttes arvesse Rumeeniale suunatud soovitusi ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks, mille nõukogu 7. juulil 2009. aastal vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 vastu võttis, ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kooskõlas programmi kohaste majanduspoliitiliste meetmetega, mida toetatakse ühenduse maksebilansiabiga, kutsutakse Rumeeniat üles:

| i) | tagama ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2011. aastaks; võtma selleks eelarvemeetmeid, mis on kavandatud 2009. aasta veebruari eelarves ja 2009. aasta aprilli lisaeelarves, eriti avaliku sektori palkade ja pensionireformi valdkonnas; võtma vajaduse korral täiendavaid parandusmeetmeid 2009. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks, et tagada EÜ maksebilansiabiga toetatava programmi raames võetud kohustuste täitmine; ning täpsustama meetmeid puudujäägi kavandatud vähendamise toetamiseks 2010. ja 2011. aastal, eriti neid, mis toetavad avaliku sektori palgakulude kavandatud vähendamist; |
| --- | --- |

i)

tagama ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2011. aastaks; võtma selleks eelarvemeetmeid, mis on kavandatud 2009. aasta veebruari eelarves ja 2009. aasta aprilli lisaeelarves, eriti avaliku sektori palkade ja pensionireformi valdkonnas; võtma vajaduse korral täiendavaid parandusmeetmeid 2009. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks, et tagada EÜ maksebilansiabiga toetatava programmi raames võetud kohustuste täitmine; ning täpsustama meetmeid puudujäägi kavandatud vähendamise toetamiseks 2010. ja 2011. aastal, eriti neid, mis toetavad avaliku sektori palgakulude kavandatud vähendamist;

| ii) | astuma konkreetseid samme eelarvehalduse kavandatud tugevdamise ja läbipaistvuse suurendamise suunas, eelkõige luues siduva keskpika perspektiivi eelarveraamistiku, moodustades sõltumatu eelarvenõukogu, kehtestades piirangud eelarve muutmisele aasta jooksul, koostades eelarve-eeskirjad ja korraldades ümber avaliku sektori hüvitiste, sealhulgas palga ja lisatasude süsteemi; maksuhalduse valdkonnas tõhustama maksude kogumist, reformides maksuhaldust ja laiendades maksubaasi; |
| --- | --- |

ii)

astuma konkreetseid samme eelarvehalduse kavandatud tugevdamise ja läbipaistvuse suurendamise suunas, eelkõige luues siduva keskpika perspektiivi eelarveraamistiku, moodustades sõltumatu eelarvenõukogu, kehtestades piirangud eelarve muutmisele aasta jooksul, koostades eelarve-eeskirjad ja korraldades ümber avaliku sektori hüvitiste, sealhulgas palga ja lisatasude süsteemi; maksuhalduse valdkonnas tõhustama maksude kogumist, reformides maksuhaldust ja laiendades maksubaasi;

| iii) | kiirendama pensionisüsteemi reformi (eelkõige seoses pensionide ja pensioniea indekseerimisega), et hoida ära vananemisega seotud kulude oluline suurenemine, vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning suurendada tervishoiukulude tulemuslikkust; |
| --- | --- |

iii)

kiirendama pensionisüsteemi reformi (eelkõige seoses pensionide ja pensioniea indekseerimisega), et hoida ära vananemisega seotud kulude oluline suurenemine, vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning suurendada tervishoiukulude tulemuslikkust;

| iv) | tugevdama majanduse pakkumiste poolt, saavutades silmanähtavat edu struktuurireformide läbiviimisel, eelkõige tõhustades ja lihtsustades avalikku haldust, parandades ettevõtluskeskkonda, võideldes deklareerimata tööga ning parandades ja tõhustades ELi vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

iv)

tugevdama majanduse pakkumiste poolt, saavutades silmanähtavat edu struktuurireformide läbiviimisel, eelkõige tõhustades ja lihtsustades avalikku haldust, parandades ettevõtluskeskkonda, võideldes deklareerimata tööga ning parandades ja tõhustades ELi vahendite kasutamist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv (muutuse %) | LP juuni 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| KOM kevad 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | puudub |
| LP dets 2007 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | puudub |
| THHI inflatsioon (%) | LP juuni 2009 | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| KOM kevad 2009 | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | puudub |
| LP dets 2007 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | puudub |
| SKP lõhe (4) (% potentsiaalsest SKPst) | LP juuni 2009 | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| KOM kevad 2009 (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | puudub |
| LP dets 2007 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) | LP juuni 2009 | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| KOM kevad 2009 | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | puudub |
| LP dets 2007 | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | puudub |
| Valitsemissektori tulud (% SKPst) | LP juuni 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| KOM kevad 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | puudub |
| LP dets 2007 | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | puudub |
| Valitsemissektori kulud (% SKPst) | LP juuni 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| KOM kevad 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | puudub |
| LP dets 2007 | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) | LP juuni 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| KOM kevad 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | puudub |
| LP dets 2007 | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | puudub |
| Esmane tasakaal (% SKPst) | LP juuni 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| KOM kevad 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | puudub |
| LP dets 2007 | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4) (% SKPst) | LP juuni 2009 | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM kevad 2009 | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | puudub |
| LP dets 2007 | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6) (% SKPst) | LP juuni 2009 | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM kevad 2009 | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | puudub |
| LP dets 2007 | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | LP juuni 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| KOM kevad 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | puudub |
| LP dets 2007 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | puudub |
| Ĺähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv (muutuse %)

LP juuni 2009

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

KOM kevad 2009

6,2

7,1

–4,0

0,0

puudub

LP dets 2007

6,1

6,5

6,1

5,8

puudub

THHI inflatsioon (%)

LP juuni 2009

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

KOM kevad 2009

4,9

7,9

5,8

3,5

puudub

LP dets 2007

4,8

5,7

4,0

3,3

puudub

SKP lõhe (4) (% potentsiaalsest SKPst)

LP juuni 2009

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

KOM kevad 2009 (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

puudub

LP dets 2007

2,1

2,1

1,8

1,1

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst)

LP juuni 2009

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

KOM kevad 2009

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

puudub

LP dets 2007

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

puudub

Valitsemissektori tulud (% SKPst)

LP juuni 2009

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

KOM kevad 2009

34,0

33,1

33,4

33,3

puudub

LP dets 2007

37,4

39,8

39,9

40,8

puudub

Valitsemissektori kulud (% SKPst)

LP juuni 2009

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

KOM kevad 2009

36,6

38,5

38,5

38,9

puudub

LP dets 2007

40,3

42,7

42,8

43,2

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst)

LP juuni 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

KOM kevad 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

puudub

LP dets 2007

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

puudub

Esmane tasakaal (% SKPst)

LP juuni 2009

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

KOM kevad 2009

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

puudub

LP dets 2007

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4) (% SKPst)

LP juuni 2009

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM kevad 2009

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

puudub

LP dets 2007

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

puudub

Struktuurne tasakaal (6) (% SKPst)

LP juuni 2009

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM kevad 2009

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

puudub

LP dets 2007

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)

LP juuni 2009

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

KOM kevad 2009

12,7

13,6

18,2

22,7

puudub

LP dets 2007

11,9

13,6

14,2

14,9

puudub

Ĺähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vt nõukogu 6. mail 2009. aasta otsust 2009/458/EÜ, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi, ja nõukogu 6. mail 2009. aasta otsust 2009/459/EÜ, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi.

(3)  Eelkõige puudusid andmed töötatud tundide kohta, riiklike kulude kohta funktsioonide kaupa ja mitmed andmed riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(4)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % ja 3,2 %.

(6)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe. Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed olid 2007. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad), perioodil 2008–2011 (kõige hiljutisema lähenemisprogrammi kohaselt) 0 %, 2007. aastal 0,2 % (puudujääki vähendavad) ning perioodil 2008–2010 (komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt) 0 % SKPst.

Allikas:

Ĺähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 170/03

16. juulil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5522 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5522 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 170/04

29. juunil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5532 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5532 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/13

---

Euro vahetuskurss (1)

21. juuli 2009

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4223 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,10 |
| DKK | Taani kroon | 7,4464 |
| GBP | Inglise nael | 0,86530 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8925 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5186 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,9515 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,815 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 271,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7005 |
| PLN | Poola zlott | 4,2525 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2368 |
| TRY | Türgi liir | 2,1360 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7438 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5689 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0229 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1647 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0491 |
| KRW | Korea won | 1 774,19 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,1587 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7153 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3340 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 301,78 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0378 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,161 |
| RUB | Vene rubla | 44,1100 |
| THB | Tai baht | 48,351 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7010 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8597 |
| INR | India ruupia | 68,8960 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4223

JPY

Jaapani jeen

134,10

DKK

Taani kroon

7,4464

GBP

Inglise nael

0,86530

SEK

Rootsi kroon

10,8925

CHF

Šveitsi frank

1,5186

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,9515

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,815

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

271,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7005

PLN

Poola zlott

4,2525

RON

Rumeenia leu

4,2368

TRY

Türgi liir

2,1360

AUD

Austraalia dollar

1,7438

CAD

Kanada dollar

1,5689

HKD

Hong Kongi dollar

11,0229

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1647

SGD

Singapuri dollar

2,0491

KRW

Korea won

1 774,19

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,1587

CNY

Hiina jüaan

9,7153

HRK

Horvaatia kuna

7,3340

IDR

Indoneesia ruupia

14 301,78

MYR

Malaisia ringit

5,0378

PHP

Filipiini peeso

68,161

RUB

Vene rubla

44,1100

THB

Tai baht

48,351

BRL

Brasiilia reaal

2,7010

MXN

Mehhiko peeso

18,8597

INR

India ruupia

68,8960

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/14

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) alusel aktsiaseltsi Kaupthing Bank Luxembourg S.A. suhtes tehtud otsusest

2009/C 170/06

AKTSIASELTSI KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A. HALDAJATE ÜLESANNETE LAIENDAMINE

Pärast seda, kui Luxembourgis asuv Luxembourgi ringkonnakonnakohus (kaubandusasju arutav teine koda) oli kinnisel istungil ära kuulanud haldajate ja aktsiaseltsi Kaupthing Bank Luxembourg S.A. volitatud esindaja, finantssektori järelevalvekomisjoni esindajate ning riigiprokuratuuri esindaja kokkuvõtted, tegi ta 22. juuni 2009. aasta avalikul istungil kohtuotsuse, mis täiendab Luxembourgi ringkonnakonnakohtu 9. ja 31. oktoobri 2008. aasta kohtuotsuseid, Luksemburgi apellatsioonikohtu 28. jaanuari 2009. aasta kohtuotsust ning Luxembourgi ringkonnakonnakohtu 2. aprilli 2009. aasta kohtuotsust järgmiselt:

| „— | haldajatel on volitus teha kindlaks, kas restruktureerimiskava tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

„—

haldajatel on volitus teha kindlaks, kas restruktureerimiskava tingimused on täidetud,

| — | haldajatel on õigus heaks kiita selliste lepingute tehnilisi muudatusi, mis on restruktureerimiskava ja laenude tehingutingimuste (Terms and Conditions) osa või korrigeerida ilmseid vigu, kuid üksnes juhul, kui need on olulised, |
| --- | --- |

—

haldajatel on õigus heaks kiita selliste lepingute tehnilisi muudatusi, mis on restruktureerimiskava ja laenude tehingutingimuste (Terms and Conditions) osa või korrigeerida ilmseid vigu, kuid üksnes juhul, kui need on olulised,

| — | kuni panga jagunemise kava üle hääletamiseni on haldajatel õigus viia lõpule läbirääkimised esitatud kavas veel lõplikult määratlemata SPV KI Securities õigusliku struktuuri üle, eelkõige äriühinguga SPV KI Securities seotud õiguste ja kohustuste andmise üle ühele kahest panga jagunemise järel tekkivast äriühingust, |
| --- | --- |

—

kuni panga jagunemise kava üle hääletamiseni on haldajatel õigus viia lõpule läbirääkimised esitatud kavas veel lõplikult määratlemata SPV KI Securities õigusliku struktuuri üle, eelkõige äriühinguga SPV KI Securities seotud õiguste ja kohustuste andmise üle ühele kahest panga jagunemise järel tekkivast äriühingust,

| — | kohtu poolt kinnitatud restruktureerimisplaanist saab kasu ainult pank ja sellele ei ole õigust ühelgi käendajal, garantii andjal ega kolmandal isikul, kes on restruktureeritud võlausaldaja kasuks esitanud ükskõik milliseid tagatisi, mis on seotud tervikuga või osaga restruktureeritud võlast, määrab fidutsiaarseks haldajaks osaühingu PricewaterhouseCoopers Sàrl, keda esindavad Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX ja advokaat Franz FAYOT ning kelle ülesanne on avada ühes Luksemburgi pangaasutuses fidutsiaarne arve, millele kantakse riigi ja ADGLi raha, ning leppida riigi ja AGDLiga kokku, milline on kõnealuse arve toimimise kord; teeb kindlaks, et pangapoolne maksete peatamine lõppeb samal ajal, kui panga aktsionärid hääletavad panga jagunemise kava poolt, mis toob endaga kaasa likvideerimiseta lõpetamise ja panga kadumise.” |
| --- | --- |

—

kohtu poolt kinnitatud restruktureerimisplaanist saab kasu ainult pank ja sellele ei ole õigust ühelgi käendajal, garantii andjal ega kolmandal isikul, kes on restruktureeritud võlausaldaja kasuks esitanud ükskõik milliseid tagatisi, mis on seotud tervikuga või osaga restruktureeritud võlast, määrab fidutsiaarseks haldajaks osaühingu PricewaterhouseCoopers Sàrl, keda esindavad Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX ja advokaat Franz FAYOT ning kelle ülesanne on avada ühes Luksemburgi pangaasutuses fidutsiaarne arve, millele kantakse riigi ja ADGLi raha, ning leppida riigi ja AGDLiga kokku, milline on kõnealuse arve toimimise kord; teeb kindlaks, et pangapoolne maksete peatamine lõppeb samal ajal, kui panga aktsionärid hääletavad panga jagunemise kava poolt, mis toob endaga kaasa likvideerimiseta lõpetamise ja panga kadumise.”

Otsusele ei saa esitada kaja ega kolmanda isiku avaldust menetluse taastamiseks.

Haldajad

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., keda esindavad Emmanuelle Caruel-Henniaux ja advokaat Franz Fayot

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 22.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 170/07

| 1. | 13. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja 3i Group plc („3i Group”, Ühendkuningriik) ja ettevõtjad H.I.G Europe Capital Partners, L.P. ja Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., mis kuuluvad fondikontserni H.I.G. Capital („H.I.G. Capital”, Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Volnay B.V. (Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

13. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja 3i Group plc („3i Group”, Ühendkuningriik) ja ettevõtjad H.I.G Europe Capital Partners, L.P. ja Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., mis kuuluvad fondikontserni H.I.G. Capital („H.I.G. Capital”, Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Volnay B.V. (Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | 3i Group: börsivälistesse ettevõtetesse ja riskikapitali investeeriv ettevõte, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

3i Group: börsivälistesse ettevõtetesse ja riskikapitali investeeriv ettevõte,

| — | H.I.G. Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, |
| --- | --- |

—

H.I.G. Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte,

| — | Volnay B.V.: ajakirjade kirjastamine ja reklaamipinna pakkumine Madalmaades. |
| --- | --- |

—

Volnay B.V.: ajakirjade kirjastamine ja reklaamipinna pakkumine Madalmaades.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---