# Europos Sąjungos C 170/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.170.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 170 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. liepos 22d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.170.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 170

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. liepos 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2009/C 170/01 | 2009 m. liepos 7 d. Tarybos nuomonė dėl 2008–2011 m. Slovakijos stabilumo programos | 1 |
| 2009/C 170/02 | 2009 m. liepos 7 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Rumunijos konvergencijos programos | 6 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2009/C 170/01

2009 m. liepos 7 d. Tarybos nuomonė dėl 2008–2011 m. Slovakijos stabilumo programos

1

2009/C 170/02

2009 m. liepos 7 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Rumunijos konvergencijos programos

6

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 170/03 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 170/03

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 170/05 | Euro kursas | 13 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 170/06 | Ištrauka iš sprendimo dėl Kaupthing Bank Luxembourg S.A., priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo | 14 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 170/05

Euro kursas

13

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 170/06

Ištrauka iš sprendimo dėl Kaupthing Bank Luxembourg S.A., priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo

14

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 170/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 15 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 170/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. liepos 7 d.

dėl 2008–2011 m. Slovakijos stabilumo programos

2009/C 170/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2009 m. liepos 7 d. Taryba išnagrinėjo 2008–2011 m. Slovakijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

1)

2009 m. liepos 7 d. Taryba išnagrinėjo 2008–2011 m. Slovakijos stabilumo programą.

| 2) | Kelerius metus BVP sparčiai augus, 2008 m. ketvirtą ketvirtį Slovakijos ekonomika pradėjo lėtėti – BVP augimas per metus sulėtėjo iki 2,5 %. Kadangi mažoje ir atviroje Slovakijos ekonomikoje santykinai specializuojamasi automobilių ir elektronikos sektoriuose, ekonomikos nuosmukio poveikis pasireiškia smarkiai sumažėjus išorės paklausai. Nuo ketvirto 2008 m. ketvirčio eksportas staigiai mažėja – tai neigiamai veikia pramonės gamybą ir verslo pasitikėjimą. Didžiausią poveikį krizė padarė gamybos sektoriui, o bankų sektorius nukentėjo tik šiek tiek. Kurį laiką laipsniškai mažėjęs nedarbas ketvirtą 2008 m. ketvirtį ėmė didėti pradėjus masiškai atleisti darbuotojus iš darbo dėl ekonomikos nuosmukio. Numatoma, kad valstybės finansų būklė 2009 ir 2010 m. labai pablogės. Nominaliojo valdžios sektoriaus biudžeto balanso ir struktūrinio balanso blogėjimas susijęs su sparčiai mažėjančiomis galimybėmis taikyti fiskalines priemones. Bendras skatinamųjų priemonių, kurias Slovakijos valdžios institucijos patvirtino reaguodamos į krizę, paketas 2009 m. pagal apskaičiavimus yra maždaug 1⁄2 % BVP. Be to, konkurencinė Slovakijos padėtis pablogėjo dėl kronos pabrangimo prieš įsivedant eurą ir santykinai didelio darbo užmokesčio augimo 2008 m. – šie reiškiniai gali tapti dar viena problema. |
| --- | --- |

2)

Kelerius metus BVP sparčiai augus, 2008 m. ketvirtą ketvirtį Slovakijos ekonomika pradėjo lėtėti – BVP augimas per metus sulėtėjo iki 2,5 %. Kadangi mažoje ir atviroje Slovakijos ekonomikoje santykinai specializuojamasi automobilių ir elektronikos sektoriuose, ekonomikos nuosmukio poveikis pasireiškia smarkiai sumažėjus išorės paklausai. Nuo ketvirto 2008 m. ketvirčio eksportas staigiai mažėja – tai neigiamai veikia pramonės gamybą ir verslo pasitikėjimą. Didžiausią poveikį krizė padarė gamybos sektoriui, o bankų sektorius nukentėjo tik šiek tiek. Kurį laiką laipsniškai mažėjęs nedarbas ketvirtą 2008 m. ketvirtį ėmė didėti pradėjus masiškai atleisti darbuotojus iš darbo dėl ekonomikos nuosmukio. Numatoma, kad valstybės finansų būklė 2009 ir 2010 m. labai pablogės. Nominaliojo valdžios sektoriaus biudžeto balanso ir struktūrinio balanso blogėjimas susijęs su sparčiai mažėjančiomis galimybėmis taikyti fiskalines priemones. Bendras skatinamųjų priemonių, kurias Slovakijos valdžios institucijos patvirtino reaguodamos į krizę, paketas 2009 m. pagal apskaičiavimus yra maždaug 1⁄2 % BVP. Be to, konkurencinė Slovakijos padėtis pablogėjo dėl kronos pabrangimo prieš įsivedant eurą ir santykinai didelio darbo užmokesčio augimo 2008 m. – šie reiškiniai gali tapti dar viena problema.

| 3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 6,4 % 2008 m. sumažės iki 2,4 % 2009 m., o vėliau laipsniškai didės iki 4,5 % 2011 m. Vertinant pagal pirmo 2009 m. ketvirčio BVP įverčius, kurie rodo, kad BVP per metus sumažėjo 5,6 %, šis scenarijus yra pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis (2). Komisijos tarnybos prognozuoja, kad BVP sumažės 2,6 % 2009 m. ir šiek tiek (0,7 %) padidės 2010 m. Atsižvelgiant į pastaraisiais mėnesiais staiga pablogėjusią pagrindinių Slovakijos prekybos partnerių ekonominę perspektyvą, manoma, kad eksportas sumažės gerokai labiau ir neatsigaus taip greitai, kaip numatyta programoje. Be to, programoje ekonomikos atsigavimas 2010 m. pagrįstas prielaida, kad potencialusis augimas nuo dabartinio nuosmukio nenukentės – tai mažai tikėtina turint galvoje numatomą kapitalo investicijų sumažėjimą.
  Programoje numatoma, kad infliacija 2009 m. sumažės iki 2,2 %, o po to 2010 m. ir 2011 m. padidės atitinkamai iki 3,6 % ir 4,1 %. Šie įverčiai yra realistiški, bet ne visai atitinka programoje pateiktas didesnio 2009 m. augimo prielaidas. |
| --- | --- |

3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 6,4 % 2008 m. sumažės iki 2,4 % 2009 m., o vėliau laipsniškai didės iki 4,5 % 2011 m. Vertinant pagal pirmo 2009 m. ketvirčio BVP įverčius, kurie rodo, kad BVP per metus sumažėjo 5,6 %, šis scenarijus yra pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis (2). Komisijos tarnybos prognozuoja, kad BVP sumažės 2,6 % 2009 m. ir šiek tiek (0,7 %) padidės 2010 m. Atsižvelgiant į pastaraisiais mėnesiais staiga pablogėjusią pagrindinių Slovakijos prekybos partnerių ekonominę perspektyvą, manoma, kad eksportas sumažės gerokai labiau ir neatsigaus taip greitai, kaip numatyta programoje. Be to, programoje ekonomikos atsigavimas 2010 m. pagrįstas prielaida, kad potencialusis augimas nuo dabartinio nuosmukio nenukentės – tai mažai tikėtina turint galvoje numatomą kapitalo investicijų sumažėjimą.

Programoje numatoma, kad infliacija 2009 m. sumažės iki 2,2 %, o po to 2010 m. ir 2011 m. padidės atitinkamai iki 3,6 % ir 4,1 %. Šie įverčiai yra realistiški, bet ne visai atitinka programoje pateiktas didesnio 2009 m. augimo prielaidas.

| 4) | 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,2 % BVP, nors ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas 2,3 % BVP siektinas rodiklis. Šiek tiek mažesnį nei numatyta valdžios sektoriaus deficitą nulėmė 0,6 % BVP geresnė pradinė būklė 2007 m. ir daugiau nei numatyta padidėjusios pajamos, bet taip pat daugiau nei numatyta padidėjusios išlaidos. Pajamos visų pirma padidėjo dėl pensijų įmokų pervedimų iš pensijų kaupimo pakopos į einamojo pensijų finansavimo pakopą, papildomų taršos kvotų pardavimo ir šiek tiek didesnių nei numatyta pajamų iš nemokestinių punktų. Išlaidos nenumatytai padidėjo daugiausia dėl įsipareigojimų praeities privatizavimo sandoriuose ir nurašytų ne finansų korporacijų skolų. Vis dėlto apriboti išlaidų didėjimą padėjo palankūs darbo rinkos pokyčiai ir mažesnės nei planuota vietos valdžios išlaidos. |
| --- | --- |

4)

2008 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,2 % BVP, nors ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas 2,3 % BVP siektinas rodiklis. Šiek tiek mažesnį nei numatyta valdžios sektoriaus deficitą nulėmė 0,6 % BVP geresnė pradinė būklė 2007 m. ir daugiau nei numatyta padidėjusios pajamos, bet taip pat daugiau nei numatyta padidėjusios išlaidos. Pajamos visų pirma padidėjo dėl pensijų įmokų pervedimų iš pensijų kaupimo pakopos į einamojo pensijų finansavimo pakopą, papildomų taršos kvotų pardavimo ir šiek tiek didesnių nei numatyta pajamų iš nemokestinių punktų. Išlaidos nenumatytai padidėjo daugiausia dėl įsipareigojimų praeities privatizavimo sandoriuose ir nurašytų ne finansų korporacijų skolų. Vis dėlto apriboti išlaidų didėjimą padėjo palankūs darbo rinkos pokyčiai ir mažesnės nei planuota vietos valdžios išlaidos.

| 5) | Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. padidės iki 3 % BVP. Jis didės daugiausia dėl dabartinio ekonominės veiklos sulėtėjimo ir autonominių stabilizatorių veikimo. Komisijos tarnybos prognozuoja, kad dėl žymiai nepalankesnio makroekonominio scenarijaus valdžios sektoriaus deficitas didės gerokai daugiau – iki 4,7 % BVP. Numatomos fiskalinės kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, kurį Komisijos tarnybos perskaičiuoja remdamosi programoje pateikta informacija, yra maždaug 1⁄2 %, taigi šiek tiek ekspansinės. |
| --- | --- |

5)

Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. padidės iki 3 % BVP. Jis didės daugiausia dėl dabartinio ekonominės veiklos sulėtėjimo ir autonominių stabilizatorių veikimo. Komisijos tarnybos prognozuoja, kad dėl žymiai nepalankesnio makroekonominio scenarijaus valdžios sektoriaus deficitas didės gerokai daugiau – iki 4,7 % BVP. Numatomos fiskalinės kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, kurį Komisijos tarnybos perskaičiuoja remdamosi programoje pateikta informacija, yra maždaug 1⁄2 %, taigi šiek tiek ekspansinės.

| 6) | Vidutinės trukmės tikslas nenurodytas stabilumo programoje (3), kurioje didžiausias dėmesys skiriamas tam, kad būtų išlaikytas už 3 % BVP mažesnis nominalusis deficitas taip išvengiant perviršinio deficito procedūros. Numatoma, kad konsolidavimas vėl būtų vykdomas 2010 m., kai ekonomikai atsigaunant būtų nutrauktos dauguma skatinamųjų priemonių, ir ypač 2011 m. Planuojama, kad šių dvejų metų nominalusis deficitas būtų atitinkamai 2,9 % ir 2,2 % BVP. Koregavimas daugiausia sutelktas į išlaidas, kurių santykis 2009–2011 m. turėtų sumažėti 1 procentiniu punktu BVP, daugiausia dėl to, kad sumažės kompensacijos dirbantiesiems ir tarpinio vartojimo, socialinių išmokų ir subsidijų išlaidos. Tačiau priemonės tam pasiekti nepatikslintos. Numatoma, kad pajamos sumažės 0,3 procentinio punkto BVP dėl mažesnių socialinių įmokų. |
| --- | --- |

6)

Vidutinės trukmės tikslas nenurodytas stabilumo programoje (3), kurioje didžiausias dėmesys skiriamas tam, kad būtų išlaikytas už 3 % BVP mažesnis nominalusis deficitas taip išvengiant perviršinio deficito procedūros. Numatoma, kad konsolidavimas vėl būtų vykdomas 2010 m., kai ekonomikai atsigaunant būtų nutrauktos dauguma skatinamųjų priemonių, ir ypač 2011 m. Planuojama, kad šių dvejų metų nominalusis deficitas būtų atitinkamai 2,9 % ir 2,2 % BVP. Koregavimas daugiausia sutelktas į išlaidas, kurių santykis 2009–2011 m. turėtų sumažėti 1 procentiniu punktu BVP, daugiausia dėl to, kad sumažės kompensacijos dirbantiesiems ir tarpinio vartojimo, socialinių išmokų ir subsidijų išlaidos. Tačiau priemonės tam pasiekti nepatikslintos. Numatoma, kad pajamos sumažės 0,3 procentinio punkto BVP dėl mažesnių socialinių įmokų.

| 7) | Biudžeto tikslams kyla didelė neigiama rizika. Makroekonominis scenarijus yra pernelyg optimistinis. Darant prielaidą, kad nedarbas bus nedidelis, pašalpų išmokos gali būti nepakankamai įvertintos. Atsižvelgiant į didėjantį bedarbių skaičių, aktyvioms ir pasyvioms darbo rinkai skirtoms priemonėms įgyvendinti reikės didesnių nei biudžete numatyta išlaidų. Planuojamas didelis kompensacijos dirbantiesiems ir tarpinio vartojimo sumažinimas 0,6 procentinio punkto BVP 2009–2011 m. neparemtas išsamesne informacija apie šiam rezultatui pasiekti reikalingas priemones. Planuojamą subsidijų mažinimą gali būti sunku įgyvendinti atsižvelgiant į blogėjančią makroekonominę aplinką. Pajamų įverčius reikėtų vertinti atsargiai dėl dviejų priežasčių. Pirma, atsižvelgiant į pastaruosius ekonomikos pokyčius, mokesčiai gali būti surenkami daug prasčiau nei numatoma, ypač 2009 m. Antra, 2009 m. biudžetas priklauso nuo reikšmingo lėšų pervedimo iš pensijų kaupimo pakopos į einamojo pensijų finansavimo pakopą – mažai tikėtina, kad tai pavyks turint galvoje menką įmokų mokėtojų susidomėjimą galimybe grįžti į einamojo pensijų finansavimo pakopą. |
| --- | --- |

7)

Biudžeto tikslams kyla didelė neigiama rizika. Makroekonominis scenarijus yra pernelyg optimistinis. Darant prielaidą, kad nedarbas bus nedidelis, pašalpų išmokos gali būti nepakankamai įvertintos. Atsižvelgiant į didėjantį bedarbių skaičių, aktyvioms ir pasyvioms darbo rinkai skirtoms priemonėms įgyvendinti reikės didesnių nei biudžete numatyta išlaidų. Planuojamas didelis kompensacijos dirbantiesiems ir tarpinio vartojimo sumažinimas 0,6 procentinio punkto BVP 2009–2011 m. neparemtas išsamesne informacija apie šiam rezultatui pasiekti reikalingas priemones. Planuojamą subsidijų mažinimą gali būti sunku įgyvendinti atsižvelgiant į blogėjančią makroekonominę aplinką. Pajamų įverčius reikėtų vertinti atsargiai dėl dviejų priežasčių. Pirma, atsižvelgiant į pastaruosius ekonomikos pokyčius, mokesčiai gali būti surenkami daug prasčiau nei numatoma, ypač 2009 m. Antra, 2009 m. biudžetas priklauso nuo reikšmingo lėšų pervedimo iš pensijų kaupimo pakopos į einamojo pensijų finansavimo pakopą – mažai tikėtina, kad tai pavyks turint galvoje menką įmokų mokėtojų susidomėjimą galimybe grįžti į einamojo pensijų finansavimo pakopą.

| 8) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį daugiausia dėl palyginti daug per ateinančius dešimtmečius padidėsiančių pensijų išlaidų. Todėl svarbu nestabdyti jau pradėtos pensijų reformos. Siekiant išlaikyti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą senėjant visuomenei, būtina toliau vykdyti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos reformą ir vengti pakenkti pensijų kaupimo pakopos stabilumui. Programoje nurodyta 2008 m. biudžeto būklė geresnė už ankstesnėje programoje pateiktą pradinę padėtį, tačiau visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Jei atskaitos tašku būtų laikoma Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozėje prognozuojama 2009 m. biudžeto būklė, tvarumo atotrūkis būtų gerokai didesnis. Jei vidutinės trukmės laikotarpiu bus pasiektas didelis pirminis perteklius (kaip numatyta programoje), rizika valstybės finansų tvarumui, kuri šiuo metu yra vidutinė, mažėtų. |
| --- | --- |

8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį daugiausia dėl palyginti daug per ateinančius dešimtmečius padidėsiančių pensijų išlaidų. Todėl svarbu nestabdyti jau pradėtos pensijų reformos. Siekiant išlaikyti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą senėjant visuomenei, būtina toliau vykdyti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos reformą ir vengti pakenkti pensijų kaupimo pakopos stabilumui. Programoje nurodyta 2008 m. biudžeto būklė geresnė už ankstesnėje programoje pateiktą pradinę padėtį, tačiau visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Jei atskaitos tašku būtų laikoma Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozėje prognozuojama 2009 m. biudžeto būklė, tvarumo atotrūkis būtų gerokai didesnis. Jei vidutinės trukmės laikotarpiu bus pasiektas didelis pirminis perteklius (kaip numatyta programoje), rizika valstybės finansų tvarumui, kuri šiuo metu yra vidutinė, mažėtų.

| 9) | Slovakija taiko neprivalomą daugiametę biudžeto sistemą, kurioje biudžetas planuojamas trejiems metams. Nepaisant 2007 m. Tarybos nuomonėje pateiktų rekomendacijų, privalomos taisyklės, pavyzdžiui, viršutinės išlaidų ribos, nenustatytos. Ankstesnėse konvergencijos programose nustatytas siektinas deficitas pasiektas daugiausia dėl spartesnio nei planuota ekonomikos augimo. Tačiau iki šiol vidutinės trukmės biudžeto sistemose apibrėžtų išlaidų planų nebuvo laikomasi ir jos vėliau buvo didinamos. Todėl patartina nustatyti teisinę galią turinčią išlaidų taisyklę siekiant užtikrinti fiskalinę drausmę, kai pajamos ne tokios gausios. Dėl institucinių reformų įgyvendinimo stabilumo programoje pažymima, kad nuo naujausios konvergencijos programos reikšmingų pokyčių neįvyko. 2008 m. birželio mėn. Slovakijos valdžios institucijos priėmė modernizavimo programą „Slovakija 21“, kurioje numatytos kelios priemonės, skirtos mokesčių ir socialinių įmokų sistemoms supaprastinti ir integruotai mokesčių, muitų, sveikatos ir socialinių įmokų surinkimo sistemai sukurti. Šiuo tikslu numatoma iki 2013 m. įsteigti bendrą mokesčių surinkimo agentūrą. Taip pat numatoma įgyvendinti IT sistemas, kuriomis naudodamiesi viešasis ir privatusis sektoriai galėtų realiuoju laiku keistis elektroniniais duomenimis. Šiomis priemonėmis būtų padidintas viešojo administravimo veiksmingumas. |
| --- | --- |

9)

Slovakija taiko neprivalomą daugiametę biudžeto sistemą, kurioje biudžetas planuojamas trejiems metams. Nepaisant 2007 m. Tarybos nuomonėje pateiktų rekomendacijų, privalomos taisyklės, pavyzdžiui, viršutinės išlaidų ribos, nenustatytos. Ankstesnėse konvergencijos programose nustatytas siektinas deficitas pasiektas daugiausia dėl spartesnio nei planuota ekonomikos augimo. Tačiau iki šiol vidutinės trukmės biudžeto sistemose apibrėžtų išlaidų planų nebuvo laikomasi ir jos vėliau buvo didinamos. Todėl patartina nustatyti teisinę galią turinčią išlaidų taisyklę siekiant užtikrinti fiskalinę drausmę, kai pajamos ne tokios gausios. Dėl institucinių reformų įgyvendinimo stabilumo programoje pažymima, kad nuo naujausios konvergencijos programos reikšmingų pokyčių neįvyko. 2008 m. birželio mėn. Slovakijos valdžios institucijos priėmė modernizavimo programą „Slovakija 21“, kurioje numatytos kelios priemonės, skirtos mokesčių ir socialinių įmokų sistemoms supaprastinti ir integruotai mokesčių, muitų, sveikatos ir socialinių įmokų surinkimo sistemai sukurti. Šiuo tikslu numatoma iki 2013 m. įsteigti bendrą mokesčių surinkimo agentūrą. Taip pat numatoma įgyvendinti IT sistemas, kuriomis naudodamiesi viešasis ir privatusis sektoriai galėtų realiuoju laiku keistis elektroniniais duomenimis. Šiomis priemonėmis būtų padidintas viešojo administravimo veiksmingumas.

| 10) | Reaguodamos į finansų krizę Slovakijos valdžios institucijos nustatė visapusišką indėlių garantiją. Slovakijos nacionalinis bankas bankams įvedė griežtesnius likvidumo reikalavimus. Siekdamos sumažinti galimo griežtesnio kreditavimo priemonių poveikį įmonėms, visų pirma MVĮ, Slovakijos valdžios institucijos restruktūrizavo dviejų valstybinių bankų (Slovakijos garantijų ir plėtros banko ir „Eximbanka“) kapitalą ir atidarė kredito liniją su Europos investicijų banku. Finansų ministerija, Slovakijos bankų asociacija, „Eximbanka“ ir Slovakijos garantijų ir plėtros bankas siekdami suteikti banko garantiją komercinių bankų MVĮ teikiamoms paskoloms pasirašė bendradarbiavimo ir informacijos mainų bendrai finansuojant MVĮ memorandumą. |
| --- | --- |

10)

Reaguodamos į finansų krizę Slovakijos valdžios institucijos nustatė visapusišką indėlių garantiją. Slovakijos nacionalinis bankas bankams įvedė griežtesnius likvidumo reikalavimus. Siekdamos sumažinti galimo griežtesnio kreditavimo priemonių poveikį įmonėms, visų pirma MVĮ, Slovakijos valdžios institucijos restruktūrizavo dviejų valstybinių bankų (Slovakijos garantijų ir plėtros banko ir „Eximbanka“) kapitalą ir atidarė kredito liniją su Europos investicijų banku. Finansų ministerija, Slovakijos bankų asociacija, „Eximbanka“ ir Slovakijos garantijų ir plėtros bankas siekdami suteikti banko garantiją komercinių bankų MVĮ teikiamoms paskoloms pasirašė bendradarbiavimo ir informacijos mainų bendrai finansuojant MVĮ memorandumą.

| 11) | Atsižvelgiant į ribotas galimybes imtis fiskalinių priemonių dėl išorės disbalanso, Slovakijos patvirtintas nedidelis 2009 m. ir 2010 m. fiskalinių skatinamųjų priemonių paketas yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį. Pajamų atžvilgiu pagrindinės priemonės, be kita ko, yra laikinai padidinti neapmokestinamąsias pajamas, didinti pašalpas mažas pajamas gaunantiems dirbantiems asmenims, mažinti socialines įmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir taikyti mokesčių lengvatas įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai. Pagrindinės išlaidų priemonės, be kita ko, yra subsidijos įmonių vykdomiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, papildomas finansavimas MVĮ ir socialinėms įmonėms, automobilių atidavimo į metalo laužą programa ir subsidijos darbo vietoms kurti ir išlaikyti. Bendra priemonių apimtis, Slovakijos valdžios institucijų vertinimu, yra maždaug 1⁄2 % BVP kasmet (2009 m. ir 2010 m.). Bendras fiskalinių priemonių poveikis sudaro 0,4 % BVP. Be to, Slovakijos valdžios institucijos planuoja geriau įsisavinti ES lėšas ir spartinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių įgyvendinimą greitkeliams statyti. Patvirtintos priemonės atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą, nes jos orientuotos į nepalankioje padėtyje esančius asmenis ir daugeliu atvejų – laikinos. Skatinamųjų priemonių įgyvendinimas šiek tiek atidėtas į programos laikotarpio pabaigą, nes 2009 m. bus patirta tik pusė viso fiskalinio poveikio. Transporto infrastruktūros viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai turi galimybių labai paskatinti ekonomiką, bet jų įgyvendinimas gali būti atidėtas dėl administracinių ir kreditavimo apribojimų. Apskritai skatinamosios priemonės tikriausiai padės sušvelninti neigiamą krizės poveikį vidaus paklausai ir darbo rinkai.
  Jos susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. atsižvelgdama į Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir kurias kovo 19 d. patvirtino pavasario Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

11)

Atsižvelgiant į ribotas galimybes imtis fiskalinių priemonių dėl išorės disbalanso, Slovakijos patvirtintas nedidelis 2009 m. ir 2010 m. fiskalinių skatinamųjų priemonių paketas yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį. Pajamų atžvilgiu pagrindinės priemonės, be kita ko, yra laikinai padidinti neapmokestinamąsias pajamas, didinti pašalpas mažas pajamas gaunantiems dirbantiems asmenims, mažinti socialines įmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir taikyti mokesčių lengvatas įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai. Pagrindinės išlaidų priemonės, be kita ko, yra subsidijos įmonių vykdomiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, papildomas finansavimas MVĮ ir socialinėms įmonėms, automobilių atidavimo į metalo laužą programa ir subsidijos darbo vietoms kurti ir išlaikyti. Bendra priemonių apimtis, Slovakijos valdžios institucijų vertinimu, yra maždaug 1⁄2 % BVP kasmet (2009 m. ir 2010 m.). Bendras fiskalinių priemonių poveikis sudaro 0,4 % BVP. Be to, Slovakijos valdžios institucijos planuoja geriau įsisavinti ES lėšas ir spartinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių įgyvendinimą greitkeliams statyti. Patvirtintos priemonės atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą, nes jos orientuotos į nepalankioje padėtyje esančius asmenis ir daugeliu atvejų – laikinos. Skatinamųjų priemonių įgyvendinimas šiek tiek atidėtas į programos laikotarpio pabaigą, nes 2009 m. bus patirta tik pusė viso fiskalinio poveikio. Transporto infrastruktūros viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai turi galimybių labai paskatinti ekonomiką, bet jų įgyvendinimas gali būti atidėtas dėl administracinių ir kreditavimo apribojimų. Apskritai skatinamosios priemonės tikriausiai padės sušvelninti neigiamą krizės poveikį vidaus paklausai ir darbo rinkai.

Jos susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. atsižvelgdama į Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir kurias kovo 19 d. patvirtino pavasario Europos Vadovų Taryba.

| 12) | Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognoze, numatomos fiskalinės kryptys 2009 m. šiek tiek ekspansinės dėl įgyvendinamo fiskalinių skatinamųjų priemonių paketo. Struktūrinis balansas turėtų šiek tiek pagerėti po 2009 m. įgyvendinus planuojamą biudžeto konsolidavimą, visų pirma sumažinus tam tikras išlaidas. Tačiau patikimumo riba, neleidžianti viršyti 3 % BVP pamatinės vertės, visu programos laikotarpiu neužtikrinama. Įgyvendinti fiskalinius tikslus tikriausiai bus sudėtinga turint galvoje programoje pateiktą labai palankų makroekonominį scenarijų ir tai, kad nenurodytos konkrečios priemonės planuojamam išlaidų mažinimui remti. |
| --- | --- |

12)

Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognoze, numatomos fiskalinės kryptys 2009 m. šiek tiek ekspansinės dėl įgyvendinamo fiskalinių skatinamųjų priemonių paketo. Struktūrinis balansas turėtų šiek tiek pagerėti po 2009 m. įgyvendinus planuojamą biudžeto konsolidavimą, visų pirma sumažinus tam tikras išlaidas. Tačiau patikimumo riba, neleidžianti viršyti 3 % BVP pamatinės vertės, visu programos laikotarpiu neužtikrinama. Įgyvendinti fiskalinius tikslus tikriausiai bus sudėtinga turint galvoje programoje pateiktą labai palankų makroekonominį scenarijų ir tai, kad nenurodytos konkrečios priemonės planuojamam išlaidų mažinimui remti.

| 13) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikti beveik visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4). |
| --- | --- |

13)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikti beveik visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad Slovakijos fiskalinė politika 2009 m. bus šiek tiek ekspansinė, o nuo 2010 m. ji taps ribojamoji. Stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos pagrįstos labai palankiomis makroekonominėmis prielaidomis. Biudžeto tikslams kyla akivaizdžiai neigiama rizika. 2009 m. ekspansinės fiskalinės politikos kryptys, įskaitant ribotas skatinamąsias priemones, yra tinkamos atsižvelgiant į konkurencingumo problemas, todėl atitinka EEAP. Tačiau norint pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslus, po 2009 m. reikės didesnių struktūrinio konsolidavimo pastangų, nei numatyta programoje. Konsolidavimo pastangas reikia paremti konkrečiomis išlaidų priemonėmis. Be to, valstybės finansų būklės blogėjimas taip pat kelia pavojų ilgalaikiam tvarumui. Šiomis aplinkybėmis nepaprastai svarbu toliau vykdyti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos reformą ir vengti pakenkti pensijų kaupimo pakopos stabilumui.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Slovakija raginama:

| i) | pagal planą įgyvendinti krizės įveikimo priemones, atitinkančias EEAP, laikantis Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

i)

pagal planą įgyvendinti krizės įveikimo priemones, atitinkančias EEAP, laikantis Stabilumo ir augimo pakto;

| ii) | užtikrinti konsolidavimą 2010 m. ekonomikai atsigaunant ir vėliau. Biudžeto strategija ir konsolidavimo scenarijus turėtų būti grindžiami konkrečiomis priemonėmis, skirtomis išlaidoms mažinti nuo 2010 m. ir vėliau, o tuo tikslu turėtų būti nustatytos teisinę galią turinčios viršutinės valdžios sektoriaus išlaidų ribos, kad būtų užtikrinta fiskalinė drausmė, kai pajamos ne tokios gausios; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti konsolidavimą 2010 m. ekonomikai atsigaunant ir vėliau. Biudžeto strategija ir konsolidavimo scenarijus turėtų būti grindžiami konkrečiomis priemonėmis, skirtomis išlaidoms mažinti nuo 2010 m. ir vėliau, o tuo tikslu turėtų būti nustatytos teisinę galią turinčios viršutinės valdžios sektoriaus išlaidų ribos, kad būtų užtikrinta fiskalinė drausmė, kai pajamos ne tokios gausios;

| iii) | toliau vykdyti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos reformą ir vengti pakenkti pensijų kaupimo pakopos stabilumui, atsižvelgiant į būsimus su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. |
| --- | --- |

iii)

toliau vykdyti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos reformą ir vengti pakenkti pensijų kaupimo pakopos stabilumui, atsižvelgiant į būsimus su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP (pokytis, %) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| 2009 m. pavasario COM | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija (%) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| 2009 m. pavasario COM | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5) (% potencialiojo BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| 2009 m. pavasario COM (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| 2009 m. pavasario COM | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| 2009 m. pavasario COM | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| 2009 m. pavasario COM | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| 2009 m. pavasario COM | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| 2009 m. pavasario COM | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7) (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| 2009 m. pavasario COM | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8) (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| 2009 m. pavasario COM | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | 2009 m. balandžio mėn. SP | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| 2009 m. pavasario COM | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. balandžio mėn. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP (pokytis, %)

2009 m. balandžio mėn. SP

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

2009 m. pavasario COM

10,4

6,4

–2,6

0,7

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

8,8

6,8

5,8

5,0

nėra duomenų

SVKI infliacija (%)

2009 m. balandžio mėn. SP

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

2009 m. pavasario COM

1,9

3,9

2,0

2,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,7

2,3

2,6

2,7

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5) (% potencialiojo BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

2009 m. pavasario COM (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,8

2,3

2,1

1,4

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

2009 m. pavasario COM

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

2009 m. pavasario COM

32,5

32,7

33,6

34,1

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

33,2

33,0

31,8

31,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

2009 m. pavasario COM

34,4

34,9

38,3

39,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

35,7

35,3

33,7

32,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

2009 m. pavasario COM

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

nėra duomenų

Pirminis balansas (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

2009 m. pavasario COM

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (7) (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

2009 m. pavasario COM

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8) (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

2009 m. pavasario COM

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP)

2009 m. balandžio mėn. SP

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

2009 m. pavasario COM

29,4

27,6

32,2

36,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

30,6

30,8

30,5

29,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. balandžio mėn. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programoje pateiktas alternatyvus nevisapusiškas scenarijus, kuris pagrįstas palankiomis 2009 m. augimo prielaidomis ir patikimesnėmis 2010 m. prielaidomis – jame numatoma, kad BVP augimas nuo 6,4 % 2008 m. sumažės iki - 1 % 2009 m., o 2010 m. pakils iki 1 %.

(3)  2007 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje šis tikslas buvo nurodytas kaip 1 % BVP struktūrinis (t. y. pakoreguotas pagal ciklą atmetus vienkartines priemones) deficitas, kuris būtų įgyvendintas iki 2010 m.

(4)  Visų pirma nepateikti atsargų ir grynojo vertybių įsigijimo pokyčiai makroekonominių perspektyvų skirsnyje. Kai kuriuose skirsniuose nepateikti 2007 m. duomenys (kurie paprašius vis dėlto vėliau buvo pateikti).

(5)  2007 m. realiojo BVP, SVKI infliacijos duomenys pateikti dvišaliu pagrindu.

(6)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % ir 3,9 % atitinkamai 2007–2010 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra 0,8 % BVP 2007 m., 0,4 % BVP 2009 m., 0,1 % BVP 2009 ir 2010 m. (deficitą didinančios) ir 0,3 % BVP 2008 m. (deficitą mažinančios), o pagal Komisijos tarnybų prognozę – 0,2 % BVP 2008 m. ir 0,1 % BVP 2009 ir 2011 m. (deficitą didinančios).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. balandžio mėn. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. liepos 7 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Rumunijos konvergencijos programos

2009/C 170/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2009 m. liepos 7 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 metus. |
| --- | --- |

1)

2009 m. liepos 7 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 metus.

| 2) | 2002–2008 m. Rumunijos BVP augo vidutiniškai po 6,3 % kasmet. Bumas, kurį skatino tiesioginės užsienio investicijos ir kiti kapitalo srautai į šalį, lėmė ekonomikos perkaitimą ir netoleruotiną disbalansą. Einamosios sąskaitos deficitas 2007 m. pasiekė aukščiausią tašką (13,5 % BVP), o 2008 m. tik šiek tiek sumažėjo iki 12,3 % BVP. Išorės skolinimasis taip pat didėjo dėl vykdomos prociklinės fiskalinės politikos – valdžios sektoriaus deficitas padidėjo daugiau kaip du kartus nuo 2,5 % BVP 2007 m. iki 5,4 % BVP 2008 m. Dėl per didelės vidaus paklausos, susilpnėjusios valiutos ir neigiamų pasiūlos sukrėtimų pinigų politikos normą kelis kartus iš eilės padidinus iki 10,25 % liepos mėn., pirmąjį 2008 m. pusmetį pinigų politikos galimybės smarkiai sumažėjo. Nuo 2009 m. pradžios centrinis bankas vykdė atsargią pinigų politiką ir, sumažėjus paklausos ir infliaciniam spaudimui, pinigų politikos palūkanų normą nuo 2009 m. vasario dviem etapais iš viso sumažino 75 baziniais punktais. Dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir padidėjusio investuotojų nenoro rizikuoti atsižvelgiant į šalies pažeidžiamumą kapitalo srautai į Rumuniją smarkiai sumažėjo. Todėl 2008 m. ketvirtą ketvirtį BVP augimas staigiai sumažėjo, o 2009 m. pirmą ketvirtį BVP sumažėjo 61⁄4 %, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu prieš metus. Valiutos keitimo kurso įtampa taip pat išaugo – 2009 m. sausio mėn. RON nuvertėjo 7 % (2008 m. RON nuvertėjo 10 %). Siekiant sušvelninti staigaus privataus kapitalo srautų į šalį sumažėjimo poveikį ir palengvinti sąlygas tinkamai ištaisyti išorės deficitą, ES, TVF, Pasaulio bankas, EIB ir EPRB Rumunijai suteikė didelę (20 mlrd. EUR) tarptautinę finansinę paramą (2). Šios paramos ekonominės politikos sąlygų pagrindas – fiskalinis konsolidavimas, siekiant laipsniškai sumažinti valstybės biudžeto deficitą nuo 5,4 % BVP 2008 m. iki 5,1 % 2009 m., 4,1 % 2010 m. ir mažiau kaip 3 % 2011 m. Be to, Rumunijos Vyriausybė įsipareigojo imtis specialių priemonių, skirtų išlaidų kontrolei ir fiskaliniam valdymui tobulinti, be kita ko, siekiant restruktūrizuoti viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemą, suvienodinti viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimų sistemą, reformuoti valstybinių pensijų sistemą, nustatyti privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir įsteigti nepriklausomą fiskalinę tarybą. Taip pat bus imtasi priemonių finansų sektoriaus priežiūrai tobulinti ir struktūrinei reformai spartinti. |
| --- | --- |

2)

2002–2008 m. Rumunijos BVP augo vidutiniškai po 6,3 % kasmet. Bumas, kurį skatino tiesioginės užsienio investicijos ir kiti kapitalo srautai į šalį, lėmė ekonomikos perkaitimą ir netoleruotiną disbalansą. Einamosios sąskaitos deficitas 2007 m. pasiekė aukščiausią tašką (13,5 % BVP), o 2008 m. tik šiek tiek sumažėjo iki 12,3 % BVP. Išorės skolinimasis taip pat didėjo dėl vykdomos prociklinės fiskalinės politikos – valdžios sektoriaus deficitas padidėjo daugiau kaip du kartus nuo 2,5 % BVP 2007 m. iki 5,4 % BVP 2008 m. Dėl per didelės vidaus paklausos, susilpnėjusios valiutos ir neigiamų pasiūlos sukrėtimų pinigų politikos normą kelis kartus iš eilės padidinus iki 10,25 % liepos mėn., pirmąjį 2008 m. pusmetį pinigų politikos galimybės smarkiai sumažėjo. Nuo 2009 m. pradžios centrinis bankas vykdė atsargią pinigų politiką ir, sumažėjus paklausos ir infliaciniam spaudimui, pinigų politikos palūkanų normą nuo 2009 m. vasario dviem etapais iš viso sumažino 75 baziniais punktais. Dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir padidėjusio investuotojų nenoro rizikuoti atsižvelgiant į šalies pažeidžiamumą kapitalo srautai į Rumuniją smarkiai sumažėjo. Todėl 2008 m. ketvirtą ketvirtį BVP augimas staigiai sumažėjo, o 2009 m. pirmą ketvirtį BVP sumažėjo 61⁄4 %, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu prieš metus. Valiutos keitimo kurso įtampa taip pat išaugo – 2009 m. sausio mėn. RON nuvertėjo 7 % (2008 m. RON nuvertėjo 10 %). Siekiant sušvelninti staigaus privataus kapitalo srautų į šalį sumažėjimo poveikį ir palengvinti sąlygas tinkamai ištaisyti išorės deficitą, ES, TVF, Pasaulio bankas, EIB ir EPRB Rumunijai suteikė didelę (20 mlrd. EUR) tarptautinę finansinę paramą (2). Šios paramos ekonominės politikos sąlygų pagrindas – fiskalinis konsolidavimas, siekiant laipsniškai sumažinti valstybės biudžeto deficitą nuo 5,4 % BVP 2008 m. iki 5,1 % 2009 m., 4,1 % 2010 m. ir mažiau kaip 3 % 2011 m. Be to, Rumunijos Vyriausybė įsipareigojo imtis specialių priemonių, skirtų išlaidų kontrolei ir fiskaliniam valdymui tobulinti, be kita ko, siekiant restruktūrizuoti viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemą, suvienodinti viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimų sistemą, reformuoti valstybinių pensijų sistemą, nustatyti privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir įsteigti nepriklausomą fiskalinę tarybą. Taip pat bus imtasi priemonių finansų sektoriaus priežiūrai tobulinti ir struktūrinei reformai spartinti.

| 3) | Programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP 2009 m. sumažės 4 %, o vėliau pradės didėti: 0,1 % 2010 m. ir 2,4 % 2011 m. Šis scenarijus, parengtas gegužės mėn., atitinka Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozes; atsižvelgiant į didesnį nei planuota BVP augimo sumažėjimą 2009 m. pirmą ketvirtį ir neaiškumą, susijusį su pasauliniu ekonomikos nuosmukiu ir einamuoju Rumunijos ekonomikos disbalanso taisymu, šis scenarijus pagrįstas šiek tiek optimistinėmis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Numatomas planas einamosios sąskaitos deficitą nuo 12,3 % BVP 2008 m. sumažinti iki 7,5 % 2009 m., 6,5 % 2010 m. ir 6,3 % 2011 m. atitinka vidaus ir išorės paklausos projekcijas. |
| --- | --- |

3)

Programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP 2009 m. sumažės 4 %, o vėliau pradės didėti: 0,1 % 2010 m. ir 2,4 % 2011 m. Šis scenarijus, parengtas gegužės mėn., atitinka Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozes; atsižvelgiant į didesnį nei planuota BVP augimo sumažėjimą 2009 m. pirmą ketvirtį ir neaiškumą, susijusį su pasauliniu ekonomikos nuosmukiu ir einamuoju Rumunijos ekonomikos disbalanso taisymu, šis scenarijus pagrįstas šiek tiek optimistinėmis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. Numatomas planas einamosios sąskaitos deficitą nuo 12,3 % BVP 2008 m. sumažinti iki 7,5 % 2009 m., 6,5 % 2010 m. ir 6,3 % 2011 m. atitinka vidaus ir išorės paklausos projekcijas.

| 4) | Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2008 m. galutinis deficitas yra 5,4 % BVP, palyginti su 2,9 % BVP tikslu, užsibrėžtu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Šį reikšmingą nuokrypį daugiausia lėmė biudžeto planavimo ir vykdymo trūkumai, dėl kurių einamosios išlaidos, visų pirma viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir socialiniai pervedimai, padidėjo kur kas daugiau nei planuota. Be to, pernelyg optimistinės pajamų projekcijos neišsipildė, o paskutiniais dviem metų mėnesiais dėl ekonomikos nuosmukio surinkta daug mažiau pajamų – tai iš dalies nulėmė prastesnius nei planuota rezultatus. |
| --- | --- |

4)

Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2008 m. galutinis deficitas yra 5,4 % BVP, palyginti su 2,9 % BVP tikslu, užsibrėžtu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Šį reikšmingą nuokrypį daugiausia lėmė biudžeto planavimo ir vykdymo trūkumai, dėl kurių einamosios išlaidos, visų pirma viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir socialiniai pervedimai, padidėjo kur kas daugiau nei planuota. Be to, pernelyg optimistinės pajamų projekcijos neišsipildė, o paskutiniais dviem metų mėnesiais dėl ekonomikos nuosmukio surinkta daug mažiau pajamų – tai iš dalies nulėmė prastesnius nei planuota rezultatus.

| 5) | Atnaujintoje konvergencijos programoje siekiama, kad deficitas 2009 m. būtų 5,1 % BVP. 2009 m. vasario mėn. patvirtintame 2009 m. biudžete yra priemonių deficitui mažinti, įskaitant naujų darbuotojų priėmimo sustabdymą ir įvairių premijų sumažinimą viešajame sektoriuje, išlaidų prekėms bei paslaugoms ir subsidijų sumažinimą, pensijų įmokos tarifo padidinimą 3,3 procentinio punkto ir akcizų didinimo grafiko paankstinimą. 2009 m. balandžio mėn. priimtame taisomajame biudžete Vyriausybė priėmė papildomas išlaidų mažinimu pagrįstas fiskalinio koregavimo priemones, įskaitant tolesnį viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų, išlaidų prekėms ir paslaugoms, kai kurių kapitalo išlaidų ir subsidijų mažinimą. Patikslinto 2009 m. biudžeto pajamų priemonėmis siekiama atsisakyti tam tikrų mokesčių atskaitos ir lengvatų (visų pirma įmonių automobiliams ir perkainoto turto amortizacijai).
  Kita vertus, Vyriausybė planuoja 2009 m. smarkiai padidinti viešąsias investicijas, palyginti su 2008 m., taip pat kaip priemonę ekonomikos atgaivinimui remti. Be to, atsižvelgiant į būtinybę konsoliduoti biudžetą, verslui, darbo rinkai ir namų ūkių pajamoms remti patvirtinta labai nedaug fiskalinių skatinamųjų priemonių (maždaug 3⁄4 % BVP dydžio). Vertinant pagal tai, kad struktūrinis balansas sumažėja beveik 3 % BVP pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus taikant bendrai sutartą metodiką ir remiantis programoje pateikta informacija, bendras fiskalinės politikos krypčių balansas (pakoregavus pagal ciklą ir atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2009 m. būtų labai ribojamasis. |
| --- | --- |

5)

Atnaujintoje konvergencijos programoje siekiama, kad deficitas 2009 m. būtų 5,1 % BVP. 2009 m. vasario mėn. patvirtintame 2009 m. biudžete yra priemonių deficitui mažinti, įskaitant naujų darbuotojų priėmimo sustabdymą ir įvairių premijų sumažinimą viešajame sektoriuje, išlaidų prekėms bei paslaugoms ir subsidijų sumažinimą, pensijų įmokos tarifo padidinimą 3,3 procentinio punkto ir akcizų didinimo grafiko paankstinimą. 2009 m. balandžio mėn. priimtame taisomajame biudžete Vyriausybė priėmė papildomas išlaidų mažinimu pagrįstas fiskalinio koregavimo priemones, įskaitant tolesnį viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų, išlaidų prekėms ir paslaugoms, kai kurių kapitalo išlaidų ir subsidijų mažinimą. Patikslinto 2009 m. biudžeto pajamų priemonėmis siekiama atsisakyti tam tikrų mokesčių atskaitos ir lengvatų (visų pirma įmonių automobiliams ir perkainoto turto amortizacijai).

Kita vertus, Vyriausybė planuoja 2009 m. smarkiai padidinti viešąsias investicijas, palyginti su 2008 m., taip pat kaip priemonę ekonomikos atgaivinimui remti. Be to, atsižvelgiant į būtinybę konsoliduoti biudžetą, verslui, darbo rinkai ir namų ūkių pajamoms remti patvirtinta labai nedaug fiskalinių skatinamųjų priemonių (maždaug 3⁄4 % BVP dydžio). Vertinant pagal tai, kad struktūrinis balansas sumažėja beveik 3 % BVP pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus taikant bendrai sutartą metodiką ir remiantis programoje pateikta informacija, bendras fiskalinės politikos krypčių balansas (pakoregavus pagal ciklą ir atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2009 m. būtų labai ribojamasis.

| 6) | Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – siekti vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, ir jį pasiekti 2012 m. (t. y. vėliau nei programoje aprėpiamas laikotarpis). Numatoma, kad valdžios sektoriaus nominalusis deficitas turėtų nuo 5,1 % BVP 2009 m. laipsniškai sumažėti iki 4,1 % BVP 2010 m. ir iki 2,9 % BVP 2011 m. Pirminio balanso raida panaši. Koregavimo planas pagrįstas išlaidų sumažinimu 1,5 procentinio punkto BVP, visų pirma iš esmės sumažinus kompensaciją dirbantiesiems ir tarpinį vartojimą. Šį sumažinimą iš dalies atsveria smarkiai išaugusios viešosios investicijos (BVP dalies išraiška). Numatoma, kad pajamos padidės 1,1 procentinio punkto BVP, visų pirma dėl numatomo ES lėšų padidėjimo ir 2009 m. padidintų socialinio draudimo įmokų. Po 2009 m. programoje nepakankamai patikslintos konkrečios priemonės ir jų numatomas poveikis biudžetui, kuriuo remiantis planuojama mažinti deficitą, visų pirma kiek tai susiję su reikšmingu kompensacijos dirbantiesiems sumažinimu. Bendroji valdžios sektoriaus skola 2008 m. buvo 13,6 % BVP, o programoje numatoma, kad ji smarkiai didės iki 22 % BVP 2011 m. dėl didelio pirminio deficito ir labai išaugusių valdžios sektoriaus skolos palūkanų mokėjimų. |
| --- | --- |

6)

Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – siekti vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, ir jį pasiekti 2012 m. (t. y. vėliau nei programoje aprėpiamas laikotarpis). Numatoma, kad valdžios sektoriaus nominalusis deficitas turėtų nuo 5,1 % BVP 2009 m. laipsniškai sumažėti iki 4,1 % BVP 2010 m. ir iki 2,9 % BVP 2011 m. Pirminio balanso raida panaši. Koregavimo planas pagrįstas išlaidų sumažinimu 1,5 procentinio punkto BVP, visų pirma iš esmės sumažinus kompensaciją dirbantiesiems ir tarpinį vartojimą. Šį sumažinimą iš dalies atsveria smarkiai išaugusios viešosios investicijos (BVP dalies išraiška). Numatoma, kad pajamos padidės 1,1 procentinio punkto BVP, visų pirma dėl numatomo ES lėšų padidėjimo ir 2009 m. padidintų socialinio draudimo įmokų. Po 2009 m. programoje nepakankamai patikslintos konkrečios priemonės ir jų numatomas poveikis biudžetui, kuriuo remiantis planuojama mažinti deficitą, visų pirma kiek tai susiję su reikšmingu kompensacijos dirbantiesiems sumažinimu. Bendroji valdžios sektoriaus skola 2008 m. buvo 13,6 % BVP, o programoje numatoma, kad ji smarkiai didės iki 22 % BVP 2011 m. dėl didelio pirminio deficito ir labai išaugusių valdžios sektoriaus skolos palūkanų mokėjimų.

| 7) | Biudžeto rezultatams visais programos laikotarpio metais kyla neigiama rizika. 2009 m. riziką kelia makroekonominė perspektyva, kuri galėtų būti prastesnė nei numatoma. Be to, yra pavojų, susijusių su veiksmingu planuojamų išlaidų priemonių įgyvendinimu 2009 m., visų pirma atsižvelgiant į nuo 2009 m. pradžios matomus nuokrypius nuo suplanuotų viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų ir galimą spaudimą didinti išlaidas rinkimų metais. Be to, norint pasiekti biudžeto tikslus, būtina sukonkretinti 2010 ir 2011 m. priemones. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią neigiamą riziką, skolos santykis galėtų padidėti daugiau nei planuojama programoje. |
| --- | --- |

7)

Biudžeto rezultatams visais programos laikotarpio metais kyla neigiama rizika. 2009 m. riziką kelia makroekonominė perspektyva, kuri galėtų būti prastesnė nei numatoma. Be to, yra pavojų, susijusių su veiksmingu planuojamų išlaidų priemonių įgyvendinimu 2009 m., visų pirma atsižvelgiant į nuo 2009 m. pradžios matomus nuokrypius nuo suplanuotų viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų ir galimą spaudimą didinti išlaidas rinkimų metais. Be to, norint pasiekti biudžeto tikslus, būtina sukonkretinti 2010 ir 2011 m. priemones. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią neigiamą riziką, skolos santykis galėtų padidėti daugiau nei planuojama programoje.

| 8) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui daug didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti smarkaus pensijų išlaidų (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Programoje nurodyta 2008 m. biudžeto būklė prastesnė už ankstesnėje programoje pateiktą pradinę padėtį, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Riziką valstybės finansų tvarumui, kuri šiuo metu didelė, padėtų sumažinti šios priemonės: pirminio deficito sumažinimas vidutinės trukmės laikotarpiu (kaip numatyta programoje), tolesnė pensijų sistemos reforma siekiant apriboti reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą ir sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumo didinimas. |
| --- | --- |

8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui daug didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti smarkaus pensijų išlaidų (BVP dalies išraiška) padidėjimo per ateinančius dešimtmečius. Programoje nurodyta 2008 m. biudžeto būklė prastesnė už ankstesnėje programoje pateiktą pradinę padėtį, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Riziką valstybės finansų tvarumui, kuri šiuo metu didelė, padėtų sumažinti šios priemonės: pirminio deficito sumažinimas vidutinės trukmės laikotarpiu (kaip numatyta programoje), tolesnė pensijų sistemos reforma siekiant apriboti reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą ir sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumo didinimas.

| 9) | Rumunijos fiskalinį deficitą ir fiskalinės politikos procikliškumą daugiausia galima paaiškinti prastu biudžeto planavimu ir vykdymu. Pirminiai biudžetai buvo netikslūs dėl pernelyg didelių pajamų prognozių ir priimtų kelių taisomųjų biudžetų per einamuosius metus, didinant einamąsias išlaidas ir perkeliant lėšas iš kapitalo į einamąsias išlaidas. Be to, padėtis labai neaiški, nes didelės išlaidos atidedamos paskutiniams metų mėnesiams. Dėl pirminių einamųjų išlaidų perviršio ir netobulos išlaidų struktūros vis didėjo spaudimas naudoti viešuosius išteklius ir sumažėjo kapitalo išlaidos, kuriomis būtų skatinamas augimas.
  Nors einamųjų išlaidų perviršis susijęs su tuo, kad nėra ilgalaikės viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir pensijų klausimų strategijos, kapitalo išlaidų nepakankamumas iš dalies priklauso nuo menkų administracinių gebėjimų planuoti ir vykdyti viešųjų investicijų projektus. Siekdamos didinti valstybės finansų nuspėjamumą ir fiskalinės politikos planavimo patikimumą, Rumunijos valdžios institucijos, gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, įsipareigojo priimti priemones, kuriomis būtų stiprinamas fiskalinis valdymas. Šiomis priemonėmis numatoma įgyvendinti privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kuri aprėpia valdžios sektorių ir kurioje nustatomos privalomos biudžetinės tiek pajamų, tiek išlaidų taisyklės ir įsteigiama nepriklausoma fiskalinė taryba. Tačiau konvergencijos programoje nenurodomi konkretūs veiksmai siekiant įgyvendinti numatomas priemones. Mokesčių administravimo srityje konvergencijos programoje numatoma padidinti pajamų surinkimo veiksmingumą reformuojant mokesčių administravimą ir išplečiant mokesčių bazę tokiuose sektoriuose, kaip aplinka ir žemės ūkis. |
| --- | --- |

9)

Rumunijos fiskalinį deficitą ir fiskalinės politikos procikliškumą daugiausia galima paaiškinti prastu biudžeto planavimu ir vykdymu. Pirminiai biudžetai buvo netikslūs dėl pernelyg didelių pajamų prognozių ir priimtų kelių taisomųjų biudžetų per einamuosius metus, didinant einamąsias išlaidas ir perkeliant lėšas iš kapitalo į einamąsias išlaidas. Be to, padėtis labai neaiški, nes didelės išlaidos atidedamos paskutiniams metų mėnesiams. Dėl pirminių einamųjų išlaidų perviršio ir netobulos išlaidų struktūros vis didėjo spaudimas naudoti viešuosius išteklius ir sumažėjo kapitalo išlaidos, kuriomis būtų skatinamas augimas.

Nors einamųjų išlaidų perviršis susijęs su tuo, kad nėra ilgalaikės viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir pensijų klausimų strategijos, kapitalo išlaidų nepakankamumas iš dalies priklauso nuo menkų administracinių gebėjimų planuoti ir vykdyti viešųjų investicijų projektus. Siekdamos didinti valstybės finansų nuspėjamumą ir fiskalinės politikos planavimo patikimumą, Rumunijos valdžios institucijos, gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, įsipareigojo priimti priemones, kuriomis būtų stiprinamas fiskalinis valdymas. Šiomis priemonėmis numatoma įgyvendinti privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kuri aprėpia valdžios sektorių ir kurioje nustatomos privalomos biudžetinės tiek pajamų, tiek išlaidų taisyklės ir įsteigiama nepriklausoma fiskalinė taryba. Tačiau konvergencijos programoje nenurodomi konkretūs veiksmai siekiant įgyvendinti numatomas priemones. Mokesčių administravimo srityje konvergencijos programoje numatoma padidinti pajamų surinkimo veiksmingumą reformuojant mokesčių administravimą ir išplečiant mokesčių bazę tokiuose sektoriuose, kaip aplinka ir žemės ūkis.

| 10) | Reaguodamos į finansų krizę, Rumunijos valdžios institucijos priėmė priemones, skirtas bankų sektoriaus stabilumui išsaugoti ir finansų rinkos įtampai sušvelninti. Pagal indėlių garantijų programą indėlio garantija padidinta nuo 20 000 EUR iki 50 000 EUR. Siekdama padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą ir paremti eksportą dabartinėmis aplinkybėmis, Rumunijos Vyriausybė nusprendė padidinti dviejų valstybinių bankų (CEC ir „EximBank“) kapitalą 0,2 % BVP ir nustatyti MVĮ kreditų papildomų garantijų programą. Be to, teisės aktais nustatyti įsipareigojimų Rumunijos valiuta (RON) reikalavimai sumažinti, nes privalomųjų atsargų reikalavimai įsipareigojimams RON sumažinti nuo 20 % iki 18 %. Gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, Rumunijos valdžios institucijos taip pat įsipareigojo iš dalies pakeisti bankininkystės ir likvidavimo įstatymus, kad sudarytų sąlygas laiku ir veiksmingai reaguoti bankams patiriant sunkumų ir sustiprintų Rumunijos nacionalinio banko įgaliojimus imtis taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

10)

Reaguodamos į finansų krizę, Rumunijos valdžios institucijos priėmė priemones, skirtas bankų sektoriaus stabilumui išsaugoti ir finansų rinkos įtampai sušvelninti. Pagal indėlių garantijų programą indėlio garantija padidinta nuo 20 000 EUR iki 50 000 EUR. Siekdama padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą ir paremti eksportą dabartinėmis aplinkybėmis, Rumunijos Vyriausybė nusprendė padidinti dviejų valstybinių bankų (CEC ir „EximBank“) kapitalą 0,2 % BVP ir nustatyti MVĮ kreditų papildomų garantijų programą. Be to, teisės aktais nustatyti įsipareigojimų Rumunijos valiuta (RON) reikalavimai sumažinti, nes privalomųjų atsargų reikalavimai įsipareigojimams RON sumažinti nuo 20 % iki 18 %. Gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, Rumunijos valdžios institucijos taip pat įsipareigojo iš dalies pakeisti bankininkystės ir likvidavimo įstatymus, kad sudarytų sąlygas laiku ir veiksmingai reaguoti bankams patiriant sunkumų ir sustiprintų Rumunijos nacionalinio banko įgaliojimus imtis taisomųjų veiksmų.

| 11) | Laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano, kurį 2008 m. gruodžio mėn. priėmė Europos Vadovų Taryba, ir neturėdama galimybių imtis fiskalinių veiksmų, Rumunija priėmė labai nedaug fiskalinių skatinamųjų priemonių, kurios sudaro maždaug 0,75 % BVP 2009 m. ir kurios skirtos namų ūkių pajamoms, įmonių sektoriui ir darbo rinkoms remti. Siekdama paremti namų ūkių pajamas, Vyriausybė nusprendė 3 mėnesiais pailginti bedarbio pašalpos mokėjimo laikotarpį ir nustatyti mažiausią socialinę pensiją mažas pajamas gaunantiems pensininkams. Įmonių sektoriaus paramos priemonės, be kita ko, yra reinvestuojamo pelno neapmokestinimas, automobilių atidavimo į metalo laužą programos pratęsimas ir skirtos lėšos eksportui skatinti. Darbo rinkos priemonės daugiausia skirtos profesiniam tiek bedarbių, tiek dirbančiųjų mokymui remti. Be to, 2009 m. biudžete Vyriausybė siekia reikšmingą dalį išlaidų skirti viešosioms investicijoms ekonomikos atgaivinimui remti. Atsižvelgdama į politikos sritis, paminėtas šaliai skirtose rekomendacijose, kurias Taryba pateikė pagal Lisabonos strategiją, Rumunijos valdžios institucijos, gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, įsipareigojo įgyvendinti struktūrinių reformų priemones, kad padidintų viešojo administravimo veiksmingumą, spartintų ES lėšų įsisavinimą, gerintų verslo aplinką ir spręstų nelegalaus darbo klausimą. |
| --- | --- |

11)

Laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano, kurį 2008 m. gruodžio mėn. priėmė Europos Vadovų Taryba, ir neturėdama galimybių imtis fiskalinių veiksmų, Rumunija priėmė labai nedaug fiskalinių skatinamųjų priemonių, kurios sudaro maždaug 0,75 % BVP 2009 m. ir kurios skirtos namų ūkių pajamoms, įmonių sektoriui ir darbo rinkoms remti. Siekdama paremti namų ūkių pajamas, Vyriausybė nusprendė 3 mėnesiais pailginti bedarbio pašalpos mokėjimo laikotarpį ir nustatyti mažiausią socialinę pensiją mažas pajamas gaunantiems pensininkams. Įmonių sektoriaus paramos priemonės, be kita ko, yra reinvestuojamo pelno neapmokestinimas, automobilių atidavimo į metalo laužą programos pratęsimas ir skirtos lėšos eksportui skatinti. Darbo rinkos priemonės daugiausia skirtos profesiniam tiek bedarbių, tiek dirbančiųjų mokymui remti. Be to, 2009 m. biudžete Vyriausybė siekia reikšmingą dalį išlaidų skirti viešosioms investicijoms ekonomikos atgaivinimui remti. Atsižvelgdama į politikos sritis, paminėtas šaliai skirtose rekomendacijose, kurias Taryba pateikė pagal Lisabonos strategiją, Rumunijos valdžios institucijos, gaudamos ES mokėjimų balanso paramą, įsipareigojo įgyvendinti struktūrinių reformų priemones, kad padidintų viešojo administravimo veiksmingumą, spartintų ES lėšų įsisavinimą, gerintų verslo aplinką ir spręstų nelegalaus darbo klausimą.

| 12) | Rumunija priėmė biudžeto konsolidavimo programą, atitinkančią išorės ir vidaus disbalanso mažinimo tikslą ir ES bei kitų tarptautinių skolintojų finansinės paramos reikalavimus. Pagal konvergencijos programą fiskalinės politikos kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį taikant bendrai sutartą metodiką, yra ribojamosios visu programos laikotarpiu. Tai tinkama politika nesant galimybių imtis fiskalinių veiksmų ir atsižvelgiant į būtinybę ištaisyti ekonomikos disbalansą. Atnaujintoje programoje numatoma, kad 3 % BVP deficito pamatinė vertė bus viršijama iki 2011 m. Programoje pateikti biudžeto tikslai atitinka įsipareigojimus, prisiimtus gaunant ES mokėjimų balanso paramą, nors biudžeto rezultatams kyla rizika.
  Vis dėlto konvergencijos programoje nėra aiškiai atsižvelgta į įsipareigojimus, susijusius su papildomomis fiskalinėmis priemonėmis, dėl kurių susitarta pagal mokėjimų balanso programą, visų pirma kiek tai susiję su viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimo sustabdymu arba jam lygiaverčiu tolesniu darbo vietų mažinimu ir tolesniu subsidijų valstybinėms įmonėms mažinimu. Be to, atnaujintoje programoje neatsižvelgta į įsipareigojimus reformuoti esminius pensijų sistemos parametrus (pvz., valstybinių pensijų indeksavimas ir pensinis amžius) – tai būtina siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Galiausiai joje nepateikiama pakankamai išsamios informacijos apie konkrečias priemones ir jų poveikį biudžetui, kuriuo remiantis būtų užtikrintas siektinas deficitas 2010 m. ir 2011 m. |
| --- | --- |

12)

Rumunija priėmė biudžeto konsolidavimo programą, atitinkančią išorės ir vidaus disbalanso mažinimo tikslą ir ES bei kitų tarptautinių skolintojų finansinės paramos reikalavimus. Pagal konvergencijos programą fiskalinės politikos kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį taikant bendrai sutartą metodiką, yra ribojamosios visu programos laikotarpiu. Tai tinkama politika nesant galimybių imtis fiskalinių veiksmų ir atsižvelgiant į būtinybę ištaisyti ekonomikos disbalansą. Atnaujintoje programoje numatoma, kad 3 % BVP deficito pamatinė vertė bus viršijama iki 2011 m. Programoje pateikti biudžeto tikslai atitinka įsipareigojimus, prisiimtus gaunant ES mokėjimų balanso paramą, nors biudžeto rezultatams kyla rizika.

Vis dėlto konvergencijos programoje nėra aiškiai atsižvelgta į įsipareigojimus, susijusius su papildomomis fiskalinėmis priemonėmis, dėl kurių susitarta pagal mokėjimų balanso programą, visų pirma kiek tai susiję su viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimo sustabdymu arba jam lygiaverčiu tolesniu darbo vietų mažinimu ir tolesniu subsidijų valstybinėms įmonėms mažinimu. Be to, atnaujintoje programoje neatsižvelgta į įsipareigojimus reformuoti esminius pensijų sistemos parametrus (pvz., valstybinių pensijų indeksavimas ir pensinis amžius) – tai būtina siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Galiausiai joje nepateikiama pakankamai išsamios informacijos apie konkrečias priemones ir jų poveikį biudžetui, kuriuo remiantis būtų užtikrintas siektinas deficitas 2010 m. ir 2011 m.

| 13) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3). |
| --- | --- |

13)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3).

Daroma bendra išvada, kad, Rumunijai patiriant didelį ekonomikos nuosmukį prieš tai kelerius metus ekonomikos augimui viršijus potencialą, 2009–2011 m. numatomos ribojamosios fiskalinės politikos kryptys – tinkama reakcija neturint galimybių imtis fiskalinių veiksmų ir turint omenyje būtinybę ištaisyti disbalansą. 2008 m. buvo toliau vykdoma itin prociklinė fiskalinė politika, daugiausia dėl spartaus viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų augimo ir biudžeto valdymo trūkumų. Atsižvelgdamos į įsipareigojimus, kuriuos Rumunija prisiėmė taikant ES mokėjimų balanso paramos priemonę, valdžios institucijos numato nuo 2009 m. vykdyti didelio masto fiskalinį konsolidavimą, daugiausia mažindamos išlaidas ir užsibrėždamos tikslą, kad deficitas 3 % BVP nebeviršytų iki 2011 m. Turint omenyje riziką, susijusią su 2009 m. makroekonominiu scenarijumi ir planuojamų išlaidų priemonių veiksmingu įgyvendinimu, ir nepakankamą informaciją apie konkrečias priemones, reikalingas fiskaliniam konsolidavimui po 2009 m. remti, programoje pateiktiems biudžeto rezultatams kyla neigiama rizika. Be to, numatytos priemonės biudžeto planavimo ir vykdymo trūkumams šalinti, be kita ko, įgyvendinant privalomą vidutinės trukmės fiskalinę sistemą, nustatant fiskalines taisykles, įsteigiant fiskalinę tarybą ir restruktūrizuojant viešojo sektoriaus atlyginimų sistemą. Tačiau programoje nenurodomi konkretūs veiksmai siekiant įgyvendinti numatomas priemones fiskaliniam valdymui gerinti.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, 2009 m. liepos 7 d. pagal 104 straipsnio 7 dalį Tarybos priimtas rekomendacijas Rumunijai ištaisyti perviršinį deficitą bei būtinybę užtikrinti tvarią konvergenciją ir vadovaujantis ekonominės politikos priemonėmis, numatytomis pagal ekonominę programą, kuri remiama teikiant Bendrijos mokėjimų balanso paramą, Rumunija raginama:

| i) | užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2011 m.; šiuo tikslu įgyvendinti fiskalines priemones, suplanuotas 2009 m. vasario mėn. biudžete ir 2009 m. balandžio mėn. patikslintame biudžete, visų pirma viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir pensijų reformos srityse; prireikus imtis papildomų taisomųjų priemonių, kad būtų įgyvendintas 2009 m. siektinas deficitas siekiant laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal programą, remiamą teikiant EB mokėjimų balanso paramą; ir patikslinti priemones, skirtas numatomam deficito mažinimui 2010 m. ir 2011 m. pagrįsti, visų pirma priemones, kuriomis pagrįstas planuojamas viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų mažinimas; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2011 m.; šiuo tikslu įgyvendinti fiskalines priemones, suplanuotas 2009 m. vasario mėn. biudžete ir 2009 m. balandžio mėn. patikslintame biudžete, visų pirma viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir pensijų reformos srityse; prireikus imtis papildomų taisomųjų priemonių, kad būtų įgyvendintas 2009 m. siektinas deficitas siekiant laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal programą, remiamą teikiant EB mokėjimų balanso paramą; ir patikslinti priemones, skirtas numatomam deficito mažinimui 2010 m. ir 2011 m. pagrįsti, visų pirma priemones, kuriomis pagrįstas planuojamas viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų mažinimas;

| ii) | imtis konkrečių veiksmų siekiant, kaip numatoma, stiprinti fiskalinį valdymą ir didinti skaidrumą, visų pirma nustatant privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą, įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą, nustatant biudžeto peržiūrų ribas einamaisiais metais ir fiskalines taisykles, taip pat restruktūrizuojant viešojo sektoriaus atlyginimų sistemą, įskaitant darbo užmokestį ir premijas; mokesčių administravimo srityje padidinti pajamų surinkimo veiksmingumą reformuojant mokesčių administravimą ir išplečiant mokesčių bazę; |
| --- | --- |

ii)

imtis konkrečių veiksmų siekiant, kaip numatoma, stiprinti fiskalinį valdymą ir didinti skaidrumą, visų pirma nustatant privalomą vidutinės trukmės biudžeto sistemą, įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą, nustatant biudžeto peržiūrų ribas einamaisiais metais ir fiskalines taisykles, taip pat restruktūrizuojant viešojo sektoriaus atlyginimų sistemą, įskaitant darbo užmokestį ir premijas; mokesčių administravimo srityje padidinti pajamų surinkimo veiksmingumą reformuojant mokesčių administravimą ir išplečiant mokesčių bazę;

| iii) | paspartinti pensijų sistemos reformą (visų pirma kiek tai susiję su pensijų indeksavimu ir pensiniu amžiumi) siekiant apriboti reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą ir sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui ir didinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą; |
| --- | --- |

iii)

paspartinti pensijų sistemos reformą (visų pirma kiek tai susiję su pensijų indeksavimu ir pensiniu amžiumi) siekiant apriboti reikšmingą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą ir sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui ir didinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą;

| iv) | stiprinti ekonomikos pasiūlos aspektą užtikrinant realią struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangą, visų pirma didinant viešojo administravimo veiksmingumą ir supaprastinimą, tobulinant verslo aplinką, sprendžiant nelegalaus darbo klausimą, spartinant ES lėšų įsisavinimą ir gerinant jų panaudojimą. |
| --- | --- |

iv)

stiprinti ekonomikos pasiūlos aspektą užtikrinant realią struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangą, visų pirma didinant viešojo administravimo veiksmingumą ir supaprastinimą, tobulinant verslo aplinką, sprendžiant nelegalaus darbo klausimą, spartinant ES lėšų įsisavinimą ir gerinant jų panaudojimą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP (pokytis, %) | 2009 m. birželio mėn. KP | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| 2009 m. pavasario COM | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija (%) | 2009 m. birželio mėn. KP | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| 2009 m. pavasario COM | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4) (% potencialiojo BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| 2009 m. pavasario COM (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| 2009 m. pavasario COM | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| 2009 m. pavasario COM | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| 2009 m. pavasario COM | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| 2009 m. pavasario COM | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| 2009 m. pavasario COM | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4) (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| 2009 m. pavasario COM | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6) (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| 2009 m. pavasario COM | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | 2009 m. birželio mėn. KP | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| 2009 m. pavasario COM | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP (pokytis, %)

2009 m. birželio mėn. KP

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

2009 m. pavasario COM

6,2

7,1

–4,0

0,0

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

6,1

6,5

6,1

5,8

nėra duomenų

SVKI infliacija (%)

2009 m. birželio mėn. KP

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

2009 m. pavasario COM

4,9

7,9

5,8

3,5

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

4,8

5,7

4,0

3,3

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4) (% potencialiojo BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

2009 m. pavasario COM (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,1

2,1

1,8

1,1

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

2009 m. pavasario COM

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

2009 m. pavasario COM

34,0

33,1

33,4

33,3

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

37,4

39,8

39,9

40,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

2009 m. pavasario COM

36,6

38,5

38,5

38,9

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

40,3

42,7

42,8

43,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

2009 m. pavasario COM

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

nėra duomenų

Pirminis balansas (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

2009 m. pavasario COM

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4) (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

2009 m. pavasario COM

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6) (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

2009 m. pavasario COM

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP)

2009 m. birželio mėn. KP

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

2009 m. pavasario COM

12,7

13,6

18,2

22,7

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

11,9

13,6

14,2

14,9

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Žr. 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2009/458/EB dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo ir 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2009/459/EB dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Rumunijai.

(3)  Visų pirma trūksta informacijos apie darbo valandas, valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas ir kelių punktų ilgalaikio valstybės finansų tvarumo skiltyje.

(4)  Gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas vadovaujantis programomis pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % ir 3,2 % atitinkamai 2007–2010 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią konvergencijos programą yra 0,2 % BVP 2007 m. (deficitą mažinančios) ir 0 % 2008–2011 m., o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozę – 0,2 % BVP 2007 m. (deficitą mažinančios) ir 0 % 2008–2010 m.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/12

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 170/03

2009 m. liepos 16 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5522. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5522. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/12

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 170/04

2009 m. birželio 29 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5532. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5532. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/13

---

Euro kursas (1)

2009 m. liepos 21 d.

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4223 |
| JPY | Japonijos jena | 134,10 |
| DKK | Danijos krona | 7,4464 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86530 |
| SEK | Švedijos krona | 10,8925 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5186 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,9515 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,815 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 271,30 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7005 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2525 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2368 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1360 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7438 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5689 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,0229 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,1647 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0491 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 774,19 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,1587 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,7153 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3340 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 301,78 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,0378 |
| PHP | Filipinų pesas | 68,161 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,1100 |
| THB | Tailando batas | 48,351 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,7010 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,8597 |
| INR | Indijos rupija | 68,8960 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4223

JPY

Japonijos jena

134,10

DKK

Danijos krona

7,4464

GBP

Svaras sterlingas

0,86530

SEK

Švedijos krona

10,8925

CHF

Šveicarijos frankas

1,5186

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,9515

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,815

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

271,30

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7005

PLN

Lenkijos zlotas

4,2525

RON

Rumunijos lėja

4,2368

TRY

Turkijos lira

2,1360

AUD

Australijos doleris

1,7438

CAD

Kanados doleris

1,5689

HKD

Honkongo doleris

11,0229

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,1647

SGD

Singapūro doleris

2,0491

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 774,19

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,1587

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,7153

HRK

Kroatijos kuna

7,3340

IDR

Indonezijos rupija

14 301,78

MYR

Malaizijos ringitas

5,0378

PHP

Filipinų pesas

68,161

RUB

Rusijos rublis

44,1100

THB

Tailando batas

48,351

BRL

Brazilijos realas

2,7010

MXN

Meksikos pesas

18,8597

INR

Indijos rupija

68,8960

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/14

---

Ištrauka iš sprendimo dėl Kaupthing Bank Luxembourg S.A., priimto remiantis 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo

2009/C 170/06

KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A. ADMINISTRATORIŲ MISIJOS PRATĘSIMAS

2009 m. birželio 22 d. nutartimi Liuksemburgo apylinkės teismo antrieji rūmai, nagrinėjantys komercines bylas, per viešąjį teismo posėdį, prieš tai uždarame posėdyje išklausę akcinės bendrovės Kaupthing Bank Luxembourg S.A. administratorių ir įgaliotojo atstovo, Finansų sektoriaus priežiūros komisijos ir Prokuratūros atstovo išvadų, 2008 m. spalio 9 ir 31 d. Liuksemburgo apylinkės teismo nutartis, taip pat 2009 m. sausio 28 d. Liuksemburgo apeliacinio teismo sprendimą ir 2009 m. balandžio 2 d. nutartį papildo taip:

| „— | administratoriai turi teisę įvertinti, kaip laikomasi restruktūrizavimo plano sąlygų, |
| --- | --- |

„—

administratoriai turi teisę įvertinti, kaip laikomasi restruktūrizavimo plano sąlygų,

| — | administratoriai turi teisę patvirtinti į restruktūrizavimo planą ir į skolinių įsipareigojimų sąlygas (Terms and Conditions) įtrauktų sutarčių techninius pakeitimus arba ištaisyti juose pasitaikančias akivaizdžias raštvedybos klaidas; |
| --- | --- |

—

administratoriai turi teisę patvirtinti į restruktūrizavimo planą ir į skolinių įsipareigojimų sąlygas (Terms and Conditions) įtrauktų sutarčių techninius pakeitimus arba ištaisyti juose pasitaikančias akivaizdžias raštvedybos klaidas;

| — | iki balsavimo dėl Banko skaidymo administratoriai turi teisę užbaigti derybas dėl pateiktame plane galutinai nenustatytos SPV KI Securities teisinės struktūros, ypač dėl su SPV KI Securities susijusių teisių ir prievolių paskirstymo vienai iš dviejų įmonių, kurios bus suformuotos Banką suskaidžius; |
| --- | --- |

—

iki balsavimo dėl Banko skaidymo administratoriai turi teisę užbaigti derybas dėl pateiktame plane galutinai nenustatytos SPV KI Securities teisinės struktūros, ypač dėl su SPV KI Securities susijusių teisių ir prievolių paskirstymo vienai iš dviejų įmonių, kurios bus suformuotos Banką suskaidžius;

| — | oficialiai patvirtintas restruktūrizavimo planas taikomas tik Bankui, o laiduotojams, garantavusiems ir kitiems asmenims, bet kokiu būdu garantavusiems už visą arba dalį pertvarkytų skolų kreditoriaus pertvarkytos skolos restruktūrizavimo planas netaikomas; Sekvestratoriumi paskiriama ribotos atsakomybės bendrovė (S.àr.l.) PricewaterhouseCoopers, atstovaujama patikėjimo teise galinčių veikti Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX ir Franz FAYOT, kurių uždavinys – atidaryti sąskaitą Liuksemburgo banke, į kurią bus pervedamos valstybės ir AGDL lėšos; taip pat kartu su valstybe ir AGDL nustatyti minėtos sąskaitos naudojimo taisykles; įsitikina, kad Banko mokėjimų atidėjimas nebebus taikomas nuo tada, kai akcininkai patvirtins Banko skaidymo planą, kuriuo jo veikla būtų nutraukiama Banko nelikviduojant.“ |
| --- | --- |

—

oficialiai patvirtintas restruktūrizavimo planas taikomas tik Bankui, o laiduotojams, garantavusiems ir kitiems asmenims, bet kokiu būdu garantavusiems už visą arba dalį pertvarkytų skolų kreditoriaus pertvarkytos skolos restruktūrizavimo planas netaikomas; Sekvestratoriumi paskiriama ribotos atsakomybės bendrovė (S.àr.l.) PricewaterhouseCoopers, atstovaujama patikėjimo teise galinčių veikti Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX ir Franz FAYOT, kurių uždavinys – atidaryti sąskaitą Liuksemburgo banke, į kurią bus pervedamos valstybės ir AGDL lėšos; taip pat kartu su valstybe ir AGDL nustatyti minėtos sąskaitos naudojimo taisykles; įsitikina, kad Banko mokėjimų atidėjimas nebebus taikomas nuo tada, kai akcininkai patvirtins Banko skaidymo planą, kuriuo jo veikla būtų nutraukiama Banko nelikviduojant.“

Protestai dėl šios nutarties ar trečiosios šalies protestai neteiktini.

Administratoriai

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., atstovaujama Emmanuelle’s Caruel-Henniaux ir Franz Fayot

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 22.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/15

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 170/07

| 1. | 2009 m. liepos 13 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „3i Group plc“ (toliau – „3i Group“, Jungtinė Karalystė) ir įmonės „H.I.G Europe Capital Partners, L.P.“ ir „Bayside Debt & LBO Fund II, L.P.“, priklausančios „H.I.G. Capital group of funds“ (toliau – „H.I.G. Capital“, JAV), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Volnay B.V.“ (Nyderlandai) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. liepos 13 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „3i Group plc“ (toliau – „3i Group“, Jungtinė Karalystė) ir įmonės „H.I.G Europe Capital Partners, L.P.“ ir „Bayside Debt & LBO Fund II, L.P.“, priklausančios „H.I.G. Capital group of funds“ (toliau – „H.I.G. Capital“, JAV), pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Volnay B.V.“ (Nyderlandai) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „3i Group“: privataus ir rizikos kapitalo įmonė, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„3i Group“: privataus ir rizikos kapitalo įmonė,

| — | „H.I.G. Capital“: privataus kapitalo investicijų įmonė, |
| --- | --- |

—

„H.I.G. Capital“: privataus kapitalo investicijų įmonė,

| — | „Volnay B.V.“: žurnalų leidyba ir aprūpinimas vieta reklamai Nyderlanduose. |
| --- | --- |

—

„Volnay B.V.“: žurnalų leidyba ir aprūpinimas vieta reklamai Nyderlanduose.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 2 2964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 2 2964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---