# Europeiska unionens C 188/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.188.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 188 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången11 augusti 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.188.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 188

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången11 augusti 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/01 | Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan | 1 |
| 2009/C 188/02 | Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan | 6 |
| 2009/C 188/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 11 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 188/01

Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan

1

2009/C 188/02

Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan

6

2009/C 188/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

11

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/04 | Eurons växelkurs | 12 |
| 2009/C 188/05 | Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte av den 7 mars 2008 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster (2) – Föredragande medlemsstat: Italien | 13 |
| 2009/C 188/06 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster (enligt artiklarna E15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 14 |
| 2009/C 188/07 | Kommissionens beslut – Sammanfattning av den 11 mars 2008 avseende förfarandet vid tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget och av artikel 53 i EES-avtalet (Ärende COMP/38543 – Internationella flyttjänster) (
  1
  ) | 16 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 188/08 | Medlemsstaterna uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 188/04

Eurons växelkurs

12

2009/C 188/05

Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte av den 7 mars 2008 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster (2) – Föredragande medlemsstat: Italien

13

2009/C 188/06

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster (enligt artiklarna E15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(enligt artiklarna E15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

14

2009/C 188/07

Kommissionens beslut – Sammanfattning av den 11 mars 2008 avseende förfarandet vid tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget och av artikel 53 i EES-avtalet (Ärende COMP/38543 – Internationella flyttjänster) (
  1
  )

1

16

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 188/08

Medlemsstaterna uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

19

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/09 | Tillkännagivande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd att inleda prospektering efter flytande och gasformiga kolväten, kallat Permis de Chéroy)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 188/10 | Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina | 24 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  ) | 29 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/12 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 30 |
| 2009/C 188/13 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 35 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 188/09

Tillkännagivande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd att inleda prospektering efter flytande och gasformiga kolväten, kallat Permis de Chéroy)
   (
  1
  )

(Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd att inleda prospektering efter flytande och gasformiga kolväten, kallat Permis de Chéroy)

1

22

2009/C 188/10

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina

24

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 188/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  )

1

29

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 188/12

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

30

2009/C 188/13

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/1

---

Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för utbildning som omfattas av kravet på individuell anmälan

2009/C 188/01

1.   INLEDNING

| 1. | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes det strategiska målet att Europeiska unionen skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. I slutsatserna från Lissabon betonades utbildningens centrala roll som det viktigaste instrumentet för att öka humankapitalet och dess inverkan på tillväxt, produktivitet och sysselsättning. Utbildning har vanligtvis positiva externa effekter för samhäller som helhet, eftersom den ökar reserven av kvalificerade arbetstagare som företagen kan anställa från och den förbättrar näringslivets konkurrenskraft och främjar ett kunskapssamhälle som har förmåga att utveckla sig i en mer innovativ riktning. |
| --- | --- |

1.

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes det strategiska målet att Europeiska unionen skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. I slutsatserna från Lissabon betonades utbildningens centrala roll som det viktigaste instrumentet för att öka humankapitalet och dess inverkan på tillväxt, produktivitet och sysselsättning. Utbildning har vanligtvis positiva externa effekter för samhäller som helhet, eftersom den ökar reserven av kvalificerade arbetstagare som företagen kan anställa från och den förbättrar näringslivets konkurrenskraft och främjar ett kunskapssamhälle som har förmåga att utveckla sig i en mer innovativ riktning.

| 2. | Företagen kan dock tillhandahålla en lägre utbildningsnivå än den socialt optimala om de anställda fritt kan byta arbetsgivare och andra företag då gynnas av att anställa personer som de förstnämnda företagen har utbildat. Detta gäller särskilt utbildning som inriktas på kompetens som är överförbar mellan företagen. Statligt stöd kan bidra till att skapa ytterligare incitament för arbetsgivare att tillhandahålla utbildning på en socialt önskvärd nivå. |
| --- | --- |

2.

Företagen kan dock tillhandahålla en lägre utbildningsnivå än den socialt optimala om de anställda fritt kan byta arbetsgivare och andra företag då gynnas av att anställa personer som de förstnämnda företagen har utbildat. Detta gäller särskilt utbildning som inriktas på kompetens som är överförbar mellan företagen. Statligt stöd kan bidra till att skapa ytterligare incitament för arbetsgivare att tillhandahålla utbildning på en socialt önskvärd nivå.

| 3. | I detta meddelande ges riktlinjer om de kriterier kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av utbildningsstöd. Dessa riktlinjer är tänkta att att ge insyn i hur kommissionen resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet. I enlighet med artikel 6.1 g i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (1) kommer allt individuellt utbildningsstöd, oavsett om det beviljats för särskilda ändamål eller på grundval av en stödordning, att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 2 miljoner euro per utbildningsprojekt. |
| --- | --- |

3.

I detta meddelande ges riktlinjer om de kriterier kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av utbildningsstöd. Dessa riktlinjer är tänkta att att ge insyn i hur kommissionen resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet. I enlighet med artikel 6.1 g i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (1) kommer allt individuellt utbildningsstöd, oavsett om det beviljats för särskilda ändamål eller på grundval av en stödordning, att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 2 miljoner euro per utbildningsprojekt.

| 4. | De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte inte tillämpas mekaniskt. Nivån på kommissionens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning kommer att bero på typ av ärende. |
| --- | --- |

4.

De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte inte tillämpas mekaniskt. Nivån på kommissionens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning kommer att bero på typ av ärende.

2.   STÖDETS POSITIVA EFFEKTER

2.1.   Förekomsten av marknadsmisslyckanden

| 5. | Kvalificerade arbetstagare bidrar till att öka företagens produktivitet och konkurrenskraft. Trots detta kan arbetsgivare och arbetstagare underinvestera i utbildning av ett flertal orsaker. Arbetstagare kan begränsa sin investering i utbildning om de är riskovilliga, har ekonomiska svårigheter eller har svårt att kommunicera nivån på sina förvärvade kunskaper till framtida arbetsgivare. |
| --- | --- |

5.

Kvalificerade arbetstagare bidrar till att öka företagens produktivitet och konkurrenskraft. Trots detta kan arbetsgivare och arbetstagare underinvestera i utbildning av ett flertal orsaker. Arbetstagare kan begränsa sin investering i utbildning om de är riskovilliga, har ekonomiska svårigheter eller har svårt att kommunicera nivån på sina förvärvade kunskaper till framtida arbetsgivare.

| 6. | Företagen kan avstå från att utbilda sin arbetskraft till den nivå som skulle vara optimal för samhället som helhet. Det beror på marknadsmisslyckanden kopplade till de positiva externa effekterna av utbildning och svårigheter i att tillgodogöra sig avkastningen om arbetstagarna fritt kan byta arbetsgivare. Företagen kan besluta att investera mindre i utbildning om de är rädda för att en anställd som har fått utbildning lämnar företaget innan det har fått tillbaka sin investering. Företagen kan vara motvilliga att ge sina anställda tillräcklig utbildning om den inte snabbt blir lönsam eller är ganska specifik för det berörda företagets behov, eller om inte särskilda avtalsklausuler kan hindra den anställde som har fått utbildning från att lämna företaget innan utbildningskostnaderna har avskrivits eller (en del av) kostnaderna har återbetalats. |
| --- | --- |

6.

Företagen kan avstå från att utbilda sin arbetskraft till den nivå som skulle vara optimal för samhället som helhet. Det beror på marknadsmisslyckanden kopplade till de positiva externa effekterna av utbildning och svårigheter i att tillgodogöra sig avkastningen om arbetstagarna fritt kan byta arbetsgivare. Företagen kan besluta att investera mindre i utbildning om de är rädda för att en anställd som har fått utbildning lämnar företaget innan det har fått tillbaka sin investering. Företagen kan vara motvilliga att ge sina anställda tillräcklig utbildning om den inte snabbt blir lönsam eller är ganska specifik för det berörda företagets behov, eller om inte särskilda avtalsklausuler kan hindra den anställde som har fått utbildning från att lämna företaget innan utbildningskostnaderna har avskrivits eller (en del av) kostnaderna har återbetalats.

| 7. | Underinvestering i utbildning kan till och med förekomma när företaget helt kan återvinna sin investering men dess fördel är mindre än fördelarna för samhället som helhet. Sådana positiva externa effekter av utbildning uppstår särskilt om utbildningen förbättrar överförbar kompetens, dvs. kompetens som kan användas i mer än ett företag. Särskild utbildning ger däremot bara produktivitetsvinster i ett specifikt företag och företagen kan lätt tillgodogöra sig den (2). Möjligheten till positiva externa effekter av särskild utbildning är därmed mindre uttalad än möjligheten till externa effekter av allmän utbildning. |
| --- | --- |

7.

Underinvestering i utbildning kan till och med förekomma när företaget helt kan återvinna sin investering men dess fördel är mindre än fördelarna för samhället som helhet. Sådana positiva externa effekter av utbildning uppstår särskilt om utbildningen förbättrar överförbar kompetens, dvs. kompetens som kan användas i mer än ett företag. Särskild utbildning ger däremot bara produktivitetsvinster i ett specifikt företag och företagen kan lätt tillgodogöra sig den (2). Möjligheten till positiva externa effekter av särskild utbildning är därmed mindre uttalad än möjligheten till externa effekter av allmän utbildning.

| 8. | När företagen ådrar sig högre kostnader och inte har någon säkerhet vad gäller fördelarna med utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder (3) kan detta vara ett incitament till att ge dessa grupper mindre utbildning. Utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder kan dock vanligtvis förväntas ge positiva externa effekter för samhället som helhet (4). |
| --- | --- |

8.

När företagen ådrar sig högre kostnader och inte har någon säkerhet vad gäller fördelarna med utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder (3) kan detta vara ett incitament till att ge dessa grupper mindre utbildning. Utbildning av arbetstagare med sämre förutsättningar eller funktionshinder kan dock vanligtvis förväntas ge positiva externa effekter för samhället som helhet (4).

| 9. | Medlemsstaterna bör kunna påvisa att det förekommer ett marknadsmisslyckande som berättigar stödet. Vid sin bedömning kommer kommissionen bland annat att ta hänsyn till följande:






  1. | Typ av utbildning, dvs. om den är särskild eller allmän i den mening som avses i artikel 38 i förordning (EG) nr 800/2008; ett enda utbildningsprojekt kan omfatta både allmänna och särskilda delar. Allmän utbildning ger mer positiva externa effekter. |
| --- | --- | --- |

9.

Medlemsstaterna bör kunna påvisa att det förekommer ett marknadsmisslyckande som berättigar stödet. Vid sin bedömning kommer kommissionen bland annat att ta hänsyn till följande:

1.

Typ av utbildning, dvs. om den är särskild eller allmän i den mening som avses i artikel 38 i förordning (EG) nr 800/2008; ett enda utbildningsprojekt kan omfatta både allmänna och särskilda delar. Allmän utbildning ger mer positiva externa effekter.

| 2. | Möjligheter till överföring av kompetens som förvärvats under utbildningen; ju mer överförbar kompetensen är desto högre är sannolikheten för positiva externa effekter. Utbildning anses ge överförbar kompetens om den t.ex.:






  a) | Organiseras gemensamt av flera företag som är oberoende av varandra, eller om den är öppen för anställda vid olika företag. |
| --- | --- | --- |

2.

Möjligheter till överföring av kompetens som förvärvats under utbildningen; ju mer överförbar kompetensen är desto högre är sannolikheten för positiva externa effekter. Utbildning anses ge överförbar kompetens om den t.ex.:

a)

Organiseras gemensamt av flera företag som är oberoende av varandra, eller om den är öppen för anställda vid olika företag.

| b) | Attesteras, ger ett erkänt diplom eller valideras av offentliga myndigheter eller institutioner. |
| --- | --- |

b)

Attesteras, ger ett erkänt diplom eller valideras av offentliga myndigheter eller institutioner.

| c) | Riktas mot kategorier av anställda som kännetecknas av hög omsättning i företaget och i den berörda sektorn. |
| --- | --- |

c)

Riktas mot kategorier av anställda som kännetecknas av hög omsättning i företaget och i den berörda sektorn.

| d) | Värdefull för den anställde utöver dennes aktuella tjänst (framtida tjänster i ett annat företag, socialt eller ökad trivsel). |
| --- | --- |

d)

Värdefull för den anställde utöver dennes aktuella tjänst (framtida tjänster i ett annat företag, socialt eller ökad trivsel).

| 3. | Deltagare i utbildningen: att ta med arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder kan öka utbildningens positiva effekter. |
| --- | --- |

3.

Deltagare i utbildningen: att ta med arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder kan öka utbildningens positiva effekter.

2.2.   Statligt stöd som ett lämpligt politiskt instrument

| 10. | Statligt stöd är inte det enda politiska instrumentet som medlemsstaterna har tillgång till för att främja utbildning. Merparten av all utbildning ges genom utbildningssystemen (t.ex. universitet, skolor, yrkesutbildning som genomförs eller sponsras av statliga myndigheter). Utbildning kan också genomföras av enskilda, med eller utan stöd från sina arbetsgivare. |
| --- | --- |

10.

Statligt stöd är inte det enda politiska instrumentet som medlemsstaterna har tillgång till för att främja utbildning. Merparten av all utbildning ges genom utbildningssystemen (t.ex. universitet, skolor, yrkesutbildning som genomförs eller sponsras av statliga myndigheter). Utbildning kan också genomföras av enskilda, med eller utan stöd från sina arbetsgivare.

| 11. | Om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men kan visa fördelarna med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses den berörda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Kommissionen tar särskild hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar som medlemsstaten gjort av den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

11.

Om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men kan visa fördelarna med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses den berörda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Kommissionen tar särskild hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar som medlemsstaten gjort av den föreslagna åtgärden.

2.3.   Stimulanseffekt och stödets nödvändighet

| 12. | Statligt stöd för utbildning måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till mer och/eller bättre utbildning än vad som skulle ha varit fallet utan stödet. Om en sådan ökning av kvantiteten eller kvaliteten av den planerade utbildningsverksamheten inte äger rum, anses inte stödet ha någon stimulanseffekt. |
| --- | --- |

12.

Statligt stöd för utbildning måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till mer och/eller bättre utbildning än vad som skulle ha varit fallet utan stödet. Om en sådan ökning av kvantiteten eller kvaliteten av den planerade utbildningsverksamheten inte äger rum, anses inte stödet ha någon stimulanseffekt.

| 13. | Stimulanseffekten fastställs genom en kontrafaktisk analys som jämför planerad utbildning med respektive utan stöd. De flesta arbetsgivare anser det nödvändigt att utbilda sin arbetskraft för att säkerställa att deras företag fungerar korrekt. Det kan inte förutsättas att statligt stöd för utbildning, framför allt särskild utbildning, alltid behövs. |
| --- | --- |

13.

Stimulanseffekten fastställs genom en kontrafaktisk analys som jämför planerad utbildning med respektive utan stöd. De flesta arbetsgivare anser det nödvändigt att utbilda sin arbetskraft för att säkerställa att deras företag fungerar korrekt. Det kan inte förutsättas att statligt stöd för utbildning, framför allt särskild utbildning, alltid behövs.

| 14. | Medlemsstaterna bör kunna påvisa för kommissionen att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan denne inleder utbildningsprojektet. Därefter måste medlemsstaten kunna påvisa att statligt stöd, jämfört med en situation utan stöd, leder till en ökning av storleken, kvaliteten, omfattningen eller av målgruppen för utbildningsprojektet. Den ytterligare mängd utbildning som erbjuds med stöd kan t.ex. visas genom ett större antal utbildningstimmar eller kurser, större antal deltagare, skifte från företagsspecifik utbildning till allmän utbildning eller ett ökat deltagande av arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterna bör kunna påvisa för kommissionen att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan denne inleder utbildningsprojektet. Därefter måste medlemsstaten kunna påvisa att statligt stöd, jämfört med en situation utan stöd, leder till en ökning av storleken, kvaliteten, omfattningen eller av målgruppen för utbildningsprojektet. Den ytterligare mängd utbildning som erbjuds med stöd kan t.ex. visas genom ett större antal utbildningstimmar eller kurser, större antal deltagare, skifte från företagsspecifik utbildning till allmän utbildning eller ett ökat deltagande av arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder.

| 15. | Vid sin bedömning tar kommissionen hänsyn till bland annat följande:






  a) | Stödmottagarens interna dokument om utbildningskostnader, budget, deltagare, innehåll och tidsplanering för två scenarion: utbildning med stöd och utbildning utan stöd. |
| --- | --- | --- |

15.

Vid sin bedömning tar kommissionen hänsyn till bland annat följande:

a)

Stödmottagarens interna dokument om utbildningskostnader, budget, deltagare, innehåll och tidsplanering för två scenarion: utbildning med stöd och utbildning utan stöd.

| b) | Förekomsten av en rättslig skyldighet för arbetsgivare att erbjuda en viss typ av utbildning (t.ex. arbetsskydd): om det finns en sådan skyldighet drar kommissionen vanligtvis slutsatsen att det inte förekommer någon stimulanseffekt. |
| --- | --- |

b)

Förekomsten av en rättslig skyldighet för arbetsgivare att erbjuda en viss typ av utbildning (t.ex. arbetsskydd): om det finns en sådan skyldighet drar kommissionen vanligtvis slutsatsen att det inte förekommer någon stimulanseffekt.

| c) | Det framlagda projektets trovärdighet, t.ex. genom att hänvisa till och jämföra det med föregående års utbildningsbudgetar. |
| --- | --- |

c)

Det framlagda projektets trovärdighet, t.ex. genom att hänvisa till och jämföra det med föregående års utbildningsbudgetar.

| d) | Förbindelse mellan utbildningsprogrammet och stödmottagarens affärsverksamhet: ju närmare förbindelser, desto mindre sannolikt är det att det förekommer en stimulanseffekt. Det är t.ex. inte sannolikt att utbildning i samband med införandet av ny teknik i en specifik sektor får någon stimulanseffekt, eftersom företagen inte har något annat val än att utbilda sin arbetskraft i den teknik som nyligen har införts. |
| --- | --- |

d)

Förbindelse mellan utbildningsprogrammet och stödmottagarens affärsverksamhet: ju närmare förbindelser, desto mindre sannolikt är det att det förekommer en stimulanseffekt. Det är t.ex. inte sannolikt att utbildning i samband med införandet av ny teknik i en specifik sektor får någon stimulanseffekt, eftersom företagen inte har något annat val än att utbilda sin arbetskraft i den teknik som nyligen har införts.

2.4.   Stödets proportionalitet

| 16. | Medlemsstaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå syftet med stödet.
  De stödberättigande kostnaderna ska beräknas i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 800/2008 och ska begränsas till de kostnader som uppstår från utbildningsverksamhet som inte skulle ha genomförts utan stöd.
  Medlemsstaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger den del av de stödberättigande kostnaderna som företaget inte kan återvinna (5). Stödnivåerna får aldrig överstiga dem som fastställs i artikel 39 i förordning (EG) nr 800/2008 och kommer att tillämpas på de stödberättigande kostnaderna (6). |
| --- | --- |

16.

Medlemsstaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå syftet med stödet.

De stödberättigande kostnaderna ska beräknas i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 800/2008 och ska begränsas till de kostnader som uppstår från utbildningsverksamhet som inte skulle ha genomförts utan stöd.

Medlemsstaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger den del av de stödberättigande kostnaderna som företaget inte kan återvinna (5). Stödnivåerna får aldrig överstiga dem som fastställs i artikel 39 i förordning (EG) nr 800/2008 och kommer att tillämpas på de stödberättigande kostnaderna (6).

3.   STÖDETS NEGATIVA EFFEKTER

| 17. | Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig (7). I vissa fall kan ett stöd, trots att det är nödvändigt och proportionerligt för att det berörda företaget ska öka mängden utbildning, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende på ett sätt som påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför kommissionen en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende på stödets kännetecken och de berörda marknaderna (8). |
| --- | --- |

17.

Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig (7). I vissa fall kan ett stöd, trots att det är nödvändigt och proportionerligt för att det berörda företaget ska öka mängden utbildning, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende på ett sätt som påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför kommissionen en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende på stödets kännetecken och de berörda marknaderna (8).

| 18. | Följande kännetecken hos stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridning:






  a) | Selektivitet. |
| --- | --- | --- |

18.

Följande kännetecken hos stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridning:

a)

Selektivitet.

| b) | Stödets storlek. |
| --- | --- |

b)

Stödets storlek.

| c) | Upprepning av stödet och dess varaktighet. |
| --- | --- |

c)

Upprepning av stödet och dess varaktighet.

| d) | Stödets effekter på företagets kostnader. |
| --- | --- |

d)

Stödets effekter på företagets kostnader.

| 19. | En stödordning för utbildning som används för att stimulera företag i allmänhet i en medlemsstat till att genomföra mer utbildning kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges till ett enskilt företag för att ge det möjlighet att öka sin utbildningsnivå. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga (9). Snedvridningen blir ännu större om utbildningskostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna. |
| --- | --- |

19.

En stödordning för utbildning som används för att stimulera företag i allmänhet i en medlemsstat till att genomföra mer utbildning kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges till ett enskilt företag för att ge det möjlighet att öka sin utbildningsnivå. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga (9). Snedvridningen blir ännu större om utbildningskostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna.

| 20. | Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer kommissionen bland annat att överväga:






  a) | marknadens struktur, och |
| --- | --- | --- |

20.

Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer kommissionen bland annat att överväga:

a)

marknadens struktur, och

| b) | sektorns eller branschens egenskaper. |
| --- | --- |

b)

sektorns eller branschens egenskaper.

| 21. | Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (10), produktdifferentieringens omfattning (11), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (12). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (13) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet. |
| --- | --- |

21.

Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (10), produktdifferentieringens omfattning (11), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (12). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (13) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet.

| 22. | När kommissionen undersöker sektorns egenskaper kommer den att fästa avseende vid hur viktigt det är med utbildad arbetskraft för branschen, eventuell överkapacitet, om branschens marknader är växande, mogna eller på nedgång, konkurrenternas finansieringsstrategier för utbildning (statligt stöd, arbetstagare, arbetsgivare). Utbildningsstöd i en industri på nedgång kan t.ex. öka risken för en snedvridning av konkurrensen genom att det håller igång ett ineffektivt företag. |
| --- | --- |

22.

När kommissionen undersöker sektorns egenskaper kommer den att fästa avseende vid hur viktigt det är med utbildad arbetskraft för branschen, eventuell överkapacitet, om branschens marknader är växande, mogna eller på nedgång, konkurrenternas finansieringsstrategier för utbildning (statligt stöd, arbetstagare, arbetsgivare). Utbildningsstöd i en industri på nedgång kan t.ex. öka risken för en snedvridning av konkurrensen genom att det håller igång ett ineffektivt företag.

| 23. | Utbildningsstöd kan i viss fall leda till snedvridningar av konkurrensen när det gäller inträde på eller utträde från marknaden, effekter på handelsflödena och risken för utträngning av investering i utbildning. |
| --- | --- |

23.

Utbildningsstöd kan i viss fall leda till snedvridningar av konkurrensen när det gäller inträde på eller utträde från marknaden, effekter på handelsflödena och risken för utträngning av investering i utbildning.

Inträde på och utträde från marknaden

| 24. | På en konkurrenskraftig marknad säljer företagen produkter som är lönsamma. Genom att ändra på kostnaderna, ändrar statligt stöd lönsamheten och kan därmed påverka företagets beslut att producera en produkt eller inte. Ett statligt stöd som minskar löpande produktionskostnader såsom utbildning av arbetskraften skulle till exempel göra det mer lockande att träda in och möjliggöra för företag som annars har dåliga kommersiella utsikter att ta sig in på en marknad eller att introducera nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter. |
| --- | --- |

24.

På en konkurrenskraftig marknad säljer företagen produkter som är lönsamma. Genom att ändra på kostnaderna, ändrar statligt stöd lönsamheten och kan därmed påverka företagets beslut att producera en produkt eller inte. Ett statligt stöd som minskar löpande produktionskostnader såsom utbildning av arbetskraften skulle till exempel göra det mer lockande att träda in och möjliggöra för företag som annars har dåliga kommersiella utsikter att ta sig in på en marknad eller att introducera nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter.

| 25. | Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det redan är verksamt. Statligt stöd för utbildning kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för företaget att finnas kvar på marknaden under längre tid, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas bort istället. |
| --- | --- |

25.

Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det redan är verksamt. Statligt stöd för utbildning kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för företaget att finnas kvar på marknaden under längre tid, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas bort istället.

Effekter på handelsflödena

| 26. | Statligt stöd för utbildning kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts mot de regioner där sådant stöd beviljas. |
| --- | --- |

26.

Statligt stöd för utbildning kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts mot de regioner där sådant stöd beviljas.

Risken för utträngning av investering i utbildning

| 27. | Företagen måste investera i personalens utbildning för att överleva på marknaden och maximera sin lönsamhet. Det belopp som varje företag är redo att investera i utbildning beror också på hur mycket dess konkurrenter investerar. Företag som subventioneras av staten kan minska sin egen investering. Alternativt kan konkurrenterna reagera genom att minska sina egna utbildningskostnader om stödet leder till att stödmottagaren investerar mer. Om stödmottagarna eller deras konkurrenter spenderar mindre om de får stöd än om de inte får det för att nå samma målsättning trängs deras privata investering i utbildning av personalen undan av stödet. |
| --- | --- |

27.

Företagen måste investera i personalens utbildning för att överleva på marknaden och maximera sin lönsamhet. Det belopp som varje företag är redo att investera i utbildning beror också på hur mycket dess konkurrenter investerar. Företag som subventioneras av staten kan minska sin egen investering. Alternativt kan konkurrenterna reagera genom att minska sina egna utbildningskostnader om stödet leder till att stödmottagaren investerar mer. Om stödmottagarna eller deras konkurrenter spenderar mindre om de får stöd än om de inte får det för att nå samma målsättning trängs deras privata investering i utbildning av personalen undan av stödet.

4.   AVVÄGNING OCH BESLUT

| 28. | Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer kommissionen dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder kommissionen kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen. |
| --- | --- |

28.

Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer kommissionen dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder kommissionen kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen.

| 29. | Kommissionen kommer sannolikt att inta en positivare hållning och godtar därför en högre nivå av snedvridning av konkurrensen, om stödet är nödvändigt, välriktat och proportionerligt för att ett särskilt företag ska öka sin utbildningsverksamhet och när samhället gynnas mer av den extra utbildning som tillhandahålls än stödmottagaren. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen kommer sannolikt att inta en positivare hållning och godtar därför en högre nivå av snedvridning av konkurrensen, om stödet är nödvändigt, välriktat och proportionerligt för att ett särskilt företag ska öka sin utbildningsverksamhet och när samhället gynnas mer av den extra utbildning som tillhandahålls än stödmottagaren.

---

(1)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3. För särskilt utbildningsstöd till ett stort företag under tröskelvärdet på 2 miljoner euro kommer kommissionen i tillämpliga delar att tillämpa de principer som utvecklas i detta meddelande, fast på ett mindre detaljerat sätt.

(2)  Externa effekter av allmän utbildning kan dock företagen tillgodogöra sig också genom särskilda klausuler i avtalen som kräver att den utbildade anställde stannar kvar i företaget under en fastställd tidsperiod efter det att denne fått denna utbildning.

(3)  Arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder definieras i artikel 2 i förordning (EG) nr 800/2008.

(4)  Till exempel värdesätter samhället utbildning till unga och lågutbildade arbetstagare högre än ett företag gör på grund av en teoretisk eller reell lägre produktivitet.

(5)  Detta motsvarar den del av merkostnaderna för utbildningen som företaget inte kan återvinna genom att dra direkt fördel av den kompetens som dess anställda förvärvat under utbildningen.

(6)  Se också aktuell beslutspraxis, t.ex. statligt stöd C 35/2007, utbildningsstöd Volvo Cars Gent, kommissionens beslut 2008/948/EG av den 23 juli 2008 om Tysklands åtgärder till förmån för DHL och flygplatsen Leipzig/Halle, (EUT L 346, 23.12.2008, s. 1) och kommissionens beslut 2007/612/EG av den 4 april 2007 om det statliga stöd C 14/06 som Belgien planerar att genomföra för General Motors Belgium i Antwerpen (EUT L 243, 18.9.2007, s. 71).

(7)  Vidare, om arbetsmarknaden fungerade perfekt kan anställda alltid begära en högre lön för deras ökade kompetens till följd av den utbildning de fått och internalisera de positiva externa effekterna av utbildningen.

(8)  Ett antal marknader kan påverkas av stödet, då stödets inverkan inte nödvändigtvis begränsas till de marknader där stödmottagaren är verksam, utan kan sträcka sig till andra marknader, som t.ex. insatsmarknader.

(9)  Det bör dock påpekas att utbildningsstöd som ges till en hel sektor i en medlemsstat kan leda till snedvridning av handeln mellan medlemsstaterna.

(10)  Företagets storlek kan uttryckas i såväl marknadsandelar som omsättning eller sysselsättning.

(11)  Ju lägre nivå på produktdifferentieringen, desto större effekt får stödet på konkurrenternas vinster.

(12)  Vissa marknader kan dock vara konkurrenskraftiga trots att de har få företag.

(13)  Beviljandet av stöd kan dock ibland bidra till att företag kan ta sig över inträdeshindren och nya företag ges därmed möjlighet att träda in på en marknad

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/6

---

Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten av statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder som omfattas av kravet på individuell anmälan

2009/C 188/02

1.   INLEDNING

| 1. | Att främja sysselsättning och social sammanhållning är en central målsättning för gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska och sociala politik. Arbetslösheten, och särskilt strukturell arbetslöshet, är fortfarande ett stort problem i vissa delar av gemenskapen, och vissa kategorier av arbetstagare har fortfarande svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Statligt stöd i form av subventioner för lönekostnader, där lönekostnader betyder det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för sysselsättningen i fråga, nämligen a) bruttolön före skatt och b) obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter och c) kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar (lönesubventioner) kan ge företagen ytterligare incitament att öka sina sysselsättningsnivåer av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder. Syftet med sådant stöd är att uppmuntra till rekrytering från de kategorier av arbetstagare som stödet avser. |
| --- | --- |

1.

Att främja sysselsättning och social sammanhållning är en central målsättning för gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska och sociala politik. Arbetslösheten, och särskilt strukturell arbetslöshet, är fortfarande ett stort problem i vissa delar av gemenskapen, och vissa kategorier av arbetstagare har fortfarande svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Statligt stöd i form av subventioner för lönekostnader, där lönekostnader betyder det totala belopp som stödmottagaren faktiskt betalar för sysselsättningen i fråga, nämligen a) bruttolön före skatt och b) obligatoriska avgifter, till exempel sociala avgifter och c) kostnader för barntillsyn och vård av föräldrar (lönesubventioner) kan ge företagen ytterligare incitament att öka sina sysselsättningsnivåer av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder. Syftet med sådant stöd är att uppmuntra till rekrytering från de kategorier av arbetstagare som stödet avser.

| 2. | I detta meddelande ges riktlinjer om de kriterier kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av statligt stöd i form av lönesubventioner som ska anmälas individuellt i enlighet med artikel 6.1 h) och 6.1 i) i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (1). Dessa riktlinjer är tänkta att ge insyn i hur kommissionen resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

2.

I detta meddelande ges riktlinjer om de kriterier kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av statligt stöd i form av lönesubventioner som ska anmälas individuellt i enlighet med artikel 6.1 h) och 6.1 i) i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (1). Dessa riktlinjer är tänkta att ge insyn i hur kommissionen resonerar för att på så sätt skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet.

| 3. | Riktlinjerna ska tillämpas på statligt stöd i form av lönesubventioner för arbetstagare med sämre förutsättningar, arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar eller arbetstagare med funktionshinder enligt definitionerna i artikel 2.18, 2.19 och 2.20 i förordning (EG) nr 800/2008. Varje individuell stödåtgärd – oavsett om den beviljas för särskilda ändamål eller grundar sig på en stödordning – kommer att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 5 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar (i fortsättningen gemensamt benämnda ”arbetstagare med sämre förutsättningar”) och 10 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med funktionshinder (2). |
| --- | --- |

3.

Riktlinjerna ska tillämpas på statligt stöd i form av lönesubventioner för arbetstagare med sämre förutsättningar, arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar eller arbetstagare med funktionshinder enligt definitionerna i artikel 2.18, 2.19 och 2.20 i förordning (EG) nr 800/2008. Varje individuell stödåtgärd – oavsett om den beviljas för särskilda ändamål eller grundar sig på en stödordning – kommer att omfattas av dessa riktlinjer när dess bidragsekvivalent överstiger 5 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar (i fortsättningen gemensamt benämnda ”arbetstagare med sämre förutsättningar”) och 10 miljoner EUR per företag och år för anställning av arbetstagare med funktionshinder (2).

| 4. | De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte att tillämpas mekaniskt. Nivån på kommissionens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning beror på typen av ärende. |
| --- | --- |

4.

De kriterier som anges i riktlinjerna kommer inte att tillämpas mekaniskt. Nivån på kommissionens bedömning och den typ av uppgifter den kan tänkas begära kommer att stå i proportion till risken för snedvridning av konkurrensen. Bedömningens omfattning beror på typen av ärende.

2.   STÖDETS POSITIVA EFFEKTER

2.1   Förekomsten av ett mål i det gemensammas intresse

| 5. | Vissa kategorier av arbetstagare har särskilt svårt att finna arbete, eftersom arbetsgivarna anser dem vara mindre produktiva eller har fördomar om dem. Det som upplevs som lägre produktivitet eller reell lägre produktivitet kan bero på en brist på färsk arbetslivserfarenhet (till exempel unga arbetstagare, långtidsarbetslösa) eller på ett permanent funktionshinder. På grund av deras upplevda eller reella lägre produktivitet kommer dessa arbetstagare sannolikt att uteslutas från arbetsmarknaden om inte arbetsgivarna erbjuds kompensation för anställningarna. |
| --- | --- |

5.

Vissa kategorier av arbetstagare har särskilt svårt att finna arbete, eftersom arbetsgivarna anser dem vara mindre produktiva eller har fördomar om dem. Det som upplevs som lägre produktivitet eller reell lägre produktivitet kan bero på en brist på färsk arbetslivserfarenhet (till exempel unga arbetstagare, långtidsarbetslösa) eller på ett permanent funktionshinder. På grund av deras upplevda eller reella lägre produktivitet kommer dessa arbetstagare sannolikt att uteslutas från arbetsmarknaden om inte arbetsgivarna erbjuds kompensation för anställningarna.

| 6. | Det är socialt önskvärt att alla kategorier av arbetstagare integreras på arbetsmarknaden. Det innebär att en del av bruttonationalinkomsten kan omdistribueras till de kategorier av arbetstagare som berörs av åtgärden. Statligt stöd kan hjälpa arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder att träda in på arbetsmarknaden eller stanna på arbetsmarknaden genom att täcka de merkostnader som uppstår till följd av deras upplevda eller reella lägre produktivitet. |
| --- | --- |

6.

Det är socialt önskvärt att alla kategorier av arbetstagare integreras på arbetsmarknaden. Det innebär att en del av bruttonationalinkomsten kan omdistribueras till de kategorier av arbetstagare som berörs av åtgärden. Statligt stöd kan hjälpa arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder att träda in på arbetsmarknaden eller stanna på arbetsmarknaden genom att täcka de merkostnader som uppstår till följd av deras upplevda eller reella lägre produktivitet.

| 7. | Medlemsstaterna bör kunna visa att stödet behandlar ett mål i det gemensammas intresse. Vid sin bedömning tar kommissionen bland annat hänsyn till följande:






  a) | Antal och kategori av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden. |
| --- | --- | --- |

7.

Medlemsstaterna bör kunna visa att stödet behandlar ett mål i det gemensammas intresse. Vid sin bedömning tar kommissionen bland annat hänsyn till följande:

a)

Antal och kategori av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden.

| b) | Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen. |
| --- | --- |

b)

Sysselsättningsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå och i de berörda företagen.

| c) | Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå. |
| --- | --- |

c)

Arbetslöshetsgraden för de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden på nationell och/eller regional nivå.

| d) | Särskilt marginaliserade undergrupper inom de mer omfattande kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. |
| --- | --- |

d)

Särskilt marginaliserade undergrupper inom de mer omfattande kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder.

2.2   Statligt stöd är ett lämpligt politiskt instrument

| 8. | Statligt stöd i form av lönesubventioner är inte det enda politiska instrument som medlemsstaterna har tillgång till för att främja anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. I själva verket kan medlemsstaterna använda allmänna stödåtgärder som en minskning av beskattningen på arbete och sociala kostnader, ökade investeringar i utbildning, åtgärder för att ge vägledning och rådgivning, bistånd och utbildning för arbetslösa och förbättringar i arbetslagstiftningen. |
| --- | --- |

8.

Statligt stöd i form av lönesubventioner är inte det enda politiska instrument som medlemsstaterna har tillgång till för att främja anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder. I själva verket kan medlemsstaterna använda allmänna stödåtgärder som en minskning av beskattningen på arbete och sociala kostnader, ökade investeringar i utbildning, åtgärder för att ge vägledning och rådgivning, bistånd och utbildning för arbetslösa och förbättringar i arbetslagstiftningen.

| 9. | Om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativ, men kan visa kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett visst företag, anses den avsedda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Kommissionen kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna åtgärden som medlemsstaten kan ha gjort. |
| --- | --- |

9.

Om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativ, men kan visa kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett visst företag, anses den avsedda åtgärden vara ett lämpligt instrument. Kommissionen kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna åtgärden som medlemsstaten kan ha gjort.

2.3   Stödets stimulanseffekt och nödvändighet

| 10. | Statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till en nettoökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder i det berörda företaget. Nyligen rekryterade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder bör bara tillsätta nyskapade tjänster eller tjänster som blivit lediga till följd av frivillig uppsägning, funktionshinder, ålderspension, frivillig arbetstidsminskning eller avsked på grund av försummelse. Tjänster som blivit vakanta på grund av friställningar ska inte tillsättas med subventionerade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder. Statligt stöd kan således inte användas för att ersätta arbetstagare för vilka stödmottagaren inte längre mottar stöd och som därför har avskedats. |
| --- | --- |

10.

Statligt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det leder till en nettoökning av antalet arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder i det berörda företaget. Nyligen rekryterade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder bör bara tillsätta nyskapade tjänster eller tjänster som blivit lediga till följd av frivillig uppsägning, funktionshinder, ålderspension, frivillig arbetstidsminskning eller avsked på grund av försummelse. Tjänster som blivit vakanta på grund av friställningar ska inte tillsättas med subventionerade arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder. Statligt stöd kan således inte användas för att ersätta arbetstagare för vilka stödmottagaren inte längre mottar stöd och som därför har avskedats.

| 11. | Medlemsstaterna bör kunna påvisa för kommissionen att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan arbetstagare från de berörda kategorierna anställs. Därefter måste medlemsstaten kunna påvisa att stödet betalas med avseende på en arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder, i ett företag där en rekrytering inte skulle ha ägt rum utan stödet. |
| --- | --- |

11.

Medlemsstaterna bör kunna påvisa för kommissionen att det förekommer en stimulanseffekt och stödets nödvändighet. För det första måste stödmottagaren ha lämnat en ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan arbetstagare från de berörda kategorierna anställs. Därefter måste medlemsstaten kunna påvisa att stödet betalas med avseende på en arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder, i ett företag där en rekrytering inte skulle ha ägt rum utan stödet.

| 12. | Vid sin bedömning tar kommissionen bland annat hänsyn till följande:






  a) | Stödmottagarens interna dokument om lönekostnader för de kategorier arbetstagare som berörs och för två scenarion: med stöd och utan stöd. |
| --- | --- | --- |

12.

Vid sin bedömning tar kommissionen bland annat hänsyn till följande:

a)

Stödmottagarens interna dokument om lönekostnader för de kategorier arbetstagare som berörs och för två scenarion: med stöd och utan stöd.

| b) | Befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna. |
| --- | --- |

b)

Befintliga eller tidigare lönesubventioner i det berörda företaget: kategorier och antal arbetstagare som omfattas av subventionerna.

| c) | Årlig omsättning av de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden. |
| --- | --- |

c)

Årlig omsättning av de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödåtgärden.

2.4   Stödets proportionalitet

| 13. | Medlemsstaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med stödet.
  Medlemsstaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger merkostnaderna netto för att anställa de kategorier av arbetstagare som stödet avser jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder (3).
  Stödnivåerna får i inget fall överstiga dem som fastställs i artikel 40 (4) och 41 (5) i förordning (EG) nr 800/2008. De stödberättigande kostnaderna, för vilka stödnivåer gäller, måste beräknas i enlighet med artiklarna 40 (6) och 41 (7) i förordning (EG) nr 800/2008. |
| --- | --- |

13.

Medlemsstaten måste kunna visa att stödet är nödvändigt och att stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med stödet.

Medlemsstaterna bör lämna bevis på att stödbeloppet inte överstiger merkostnaderna netto för att anställa de kategorier av arbetstagare som stödet avser jämfört med kostnaderna för att anställa arbetstagare som inte har sämre förutsättningar eller funktionshinder (3).

Stödnivåerna får i inget fall överstiga dem som fastställs i artikel 40 (4) och 41 (5) i förordning (EG) nr 800/2008. De stödberättigande kostnaderna, för vilka stödnivåer gäller, måste beräknas i enlighet med artiklarna 40 (6) och 41 (7) i förordning (EG) nr 800/2008.

3.   STÖDETS NEGATIVA EFFEKTER

| 14. | Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig. I vissa fall kan ett stöd, även när det är nödvändigt och proportionerligt för att ett givet företag ska öka antalet anställda netto av de kategorier arbetstagare som stödet avser, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför kommissionen en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende påstödets utformning och egenskaperna hos de berörda marknaderna (8). |
| --- | --- |

14.

Om stödet står i proportion till syftet med det kommer dess negativa effekter sannolikt att bli begränsade och bedömningen av de negativa effekterna blir då inte nödvändig. I vissa fall kan ett stöd, även när det är nödvändigt och proportionerligt för att ett givet företag ska öka antalet anställda netto av de kategorier arbetstagare som stödet avser, emellertid leda till att stödmottagaren ändrar sitt beteende så att det påtagligt snedvrider konkurrensen. I sådana fall genomför kommissionen en ingående bedömning av snedvridningen av konkurrensen. Omfattningen på den snedvridning av konkurrensen som stödet förorsakar kan variera beroende påstödets utformning och egenskaperna hos de berörda marknaderna (8).

| 15. | Följande inslag i utformningen av stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridningen:






  a) | Selektivitet. |
| --- | --- | --- |

15.

Följande inslag i utformningen av stödet kan påverka sannolikheten för och omfattningen av snedvridningen:

a)

Selektivitet.

| b) | Stödets storlek. |
| --- | --- |

b)

Stödets storlek.

| c) | Upprepning av stödet och dess varaktighet. |
| --- | --- |

c)

Upprepning av stödet och dess varaktighet.

| d) | Stödets effekter på företagets kostnader. |
| --- | --- |

d)

Stödets effekter på företagets kostnader.

| 16. | En stödordning som används för att stimulera företag i allmänhet i en medlemsstat att anställa arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges ett enskilt företag för särskilda ändamål för att ge det möjlighet att öka sin anställning av en viss kategori av arbetstagare. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga. Snedvridningen blir ännu större om lönekostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna. |
| --- | --- |

16.

En stödordning som används för att stimulera företag i allmänhet i en medlemsstat att anställa arbetstagare med sämre förutsättningar och med funktionshinder kommer till exempel sannolikt att få en annan effekt på marknaden än ett stort stödbelopp som ges ett enskilt företag för särskilda ändamål för att ge det möjlighet att öka sin anställning av en viss kategori av arbetstagare. I det sistnämnda fallet kommer sannolikt konkurrensen att snedvridas mer påtagligt då stödmottagarens konkurrenter blir mindre konkurrenskraftiga. Snedvridningen blir ännu större om lönekostnaderna i stödmottagarens verksamhet utgör en stor andel av de totala kostnaderna.

| 17. | Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer kommissionen bland annat överväga följande:






  a) | Marknadens struktur. |
| --- | --- | --- |

17.

Vid bedömningen av marknadens egenskaper, som kan ge en mycket korrektare bild av stödets sannolika inverkan, kommer kommissionen bland annat överväga följande:

a)

Marknadens struktur.

| b) | Sektorns eller branschens egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Sektorns eller branschens egenskaper.

| c) | Situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

c)

Situationen på den nationella eller regionala arbetsmarknaden.

| 18. | Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (9), produktdifferentieringens omfattning (10), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (11). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (12) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet. |
| --- | --- |

18.

Marknadens struktur kommer att bedömas genom koncentrationen på marknaden, företagens storlek (9), produktdifferentieringens omfattning (10), hinder för att träda in på och ut från marknaden. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer kommer att beräknas så snart den relevanta marknaden har definierats. Generellt gäller att ju färre företag det finns, desto större är deras marknadsandel och desto mindre konkurrens kan man förvänta sig (11). Om den berörda marknaden är koncentrerad med höga inträdeshinder (12) och stödmottagaren är en dominerande aktör på den ökar sannolikheten för att konkurrenterna måste ändra sitt beteende till följd av stödet.

| 19. | Kommissionen kommer också att fästa avseende vid sektorns egenskaper, såsom eventuell överkapacitet och om branschens marknader är växande (13), mogna eller på nedgång. Förekomsten av överkapacitet eller mogna marknader i en bransch kan till exempel öka risken för att stöd leder till ineffektivitet och förskjutning av produktion bland företag som inte har subventionerade arbetstagare. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen kommer också att fästa avseende vid sektorns egenskaper, såsom eventuell överkapacitet och om branschens marknader är växande (13), mogna eller på nedgång. Förekomsten av överkapacitet eller mogna marknader i en bransch kan till exempel öka risken för att stöd leder till ineffektivitet och förskjutning av produktion bland företag som inte har subventionerade arbetstagare.

| 20. | Slutligen kommer åtgärden i fråga att bedömas mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden, dvs. arbetslöshetsnivåer och sysselsättningsnivåer, lönenivåer och arbetslagstiftning. |
| --- | --- |

20.

Slutligen kommer åtgärden i fråga att bedömas mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden, dvs. arbetslöshetsnivåer och sysselsättningsnivåer, lönenivåer och arbetslagstiftning.

| 21. | Lönesubventioner leder i vissa fall till sådana snedvridningar av konkurrensen som diskuteras i punkterna 22–27. |
| --- | --- |

21.

Lönesubventioner leder i vissa fall till sådana snedvridningar av konkurrensen som diskuteras i punkterna 22–27.

Substitution och förskjutningseffekt

| 22. | Substitutionseffekten avser en situation där tjänster som ges till en viss kategori av arbetstagare ersätter tjänster för andra kategorier. En lönesubvention som avser en särskild undergrupp av arbetstagare delar upp arbetskraften i subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare och kan leda till att företagen ersätter icke-subventionerade arbetstagare med subventionerade arbetstagare. Detta inträffar på grund av att de relativa lönekostnaderna för subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare ändras (14). |
| --- | --- |

22.

Substitutionseffekten avser en situation där tjänster som ges till en viss kategori av arbetstagare ersätter tjänster för andra kategorier. En lönesubvention som avser en särskild undergrupp av arbetstagare delar upp arbetskraften i subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare och kan leda till att företagen ersätter icke-subventionerade arbetstagare med subventionerade arbetstagare. Detta inträffar på grund av att de relativa lönekostnaderna för subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare ändras (14).

| 23. | Eftersom företag som anställer subventionerade arbetstagare konkurrerar om varor och tjänster på samma marknader som de som inte anställer subventionerade arbetstagare, kan lönesubventionerna bidra till en minskning av arbetstillfällen på andra ställen inom näringslivet. Denna situation inträffar när ett företag med subventionerade arbetstagare ökar produktionen, men förskjuter produktionen bland företag som inte har subventionerade arbetstagare och resultatet blir att stödet tränger ut icke-subventionerad sysselsättning. |
| --- | --- |

23.

Eftersom företag som anställer subventionerade arbetstagare konkurrerar om varor och tjänster på samma marknader som de som inte anställer subventionerade arbetstagare, kan lönesubventionerna bidra till en minskning av arbetstillfällen på andra ställen inom näringslivet. Denna situation inträffar när ett företag med subventionerade arbetstagare ökar produktionen, men förskjuter produktionen bland företag som inte har subventionerade arbetstagare och resultatet blir att stödet tränger ut icke-subventionerad sysselsättning.

Inträde på och utträde från marknaden

| 24. | Lönekostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stödet får en positiv effekt på sysselsättningen och inte bara gör det möjligt för företagen att minska de kostnader som de annars skulle ha fått bära. Lönesubventioner minskar de löpande produktionskostnaderna och gör därmed ett inträde mer attraktivt och gör det möjligt för företag med i övrigt dåliga kommersiella utsikter att träda in på en marknad eller införa nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter. |
| --- | --- |

24.

Lönekostnaderna utgör en del av de normala driftskostnaderna för alla företag. Det är därför särskilt viktigt att stödet får en positiv effekt på sysselsättningen och inte bara gör det möjligt för företagen att minska de kostnader som de annars skulle ha fått bära. Lönesubventioner minskar de löpande produktionskostnaderna och gör därmed ett inträde mer attraktivt och gör det möjligt för företag med i övrigt dåliga kommersiella utsikter att träda in på en marknad eller införa nya produkter till nackdel för mer effektiva konkurrenter.

| 25. | Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det bedriver verksamhet. Lönesubventioner kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för ett företag att stanna kvar på marknaden under en längre tidsperiod, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas lämna marknaden. |
| --- | --- |

25.

Tillgången till statligt stöd kan också påverka ett företags beslut att lämna en marknad där det bedriver verksamhet. Lönesubventioner kan minska förlusternas storlek och göra det möjligt för ett företag att stanna kvar på marknaden under en längre tidsperiod, vilket kan innebära att andra mer effektiva företag som inte får stöd tvingas lämna marknaden.

Investeringsincitament

| 26. | På de marknader där lönesubventioner beviljas uppmuntras inte företagen att konkurrera och kan minska sina investeringar och försök att öka effektivitet och innovation. Stödmottagaren kan komma att senareläggainförandet av nya mindre arbetsintensiva tekniker på grund av de ändrade relativa kostnaderna för arbetsintensiva och teknikintensiva produktionsmetoder. Tillverkare av konkurrerande eller kompletterande produkter kan också minska eller senarelägga sina investeringar. Följaktligen kommer den totala investeringsnivån i den berörda branschen att minska. |
| --- | --- |

26.

På de marknader där lönesubventioner beviljas uppmuntras inte företagen att konkurrera och kan minska sina investeringar och försök att öka effektivitet och innovation. Stödmottagaren kan komma att senareläggainförandet av nya mindre arbetsintensiva tekniker på grund av de ändrade relativa kostnaderna för arbetsintensiva och teknikintensiva produktionsmetoder. Tillverkare av konkurrerande eller kompletterande produkter kan också minska eller senarelägga sina investeringar. Följaktligen kommer den totala investeringsnivån i den berörda branschen att minska.

Effekter på handelsflödena

| 27. | Lönesubventioner inom en särskild region kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts till de regioner där sådant stöd beviljas. |
| --- | --- |

27.

Lönesubventioner inom en särskild region kan leda till att vissa territorier drar fördel av gynnsammare produktionsvillkor än andra. Det kan leda till att handelsflödena förskjuts till de regioner där sådant stöd beviljas.

4.   AVVÄGNING OCH BESLUT

| 28. | Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall för alla individuella stödåtgärder. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer kommissionen dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder kommissionen kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen. |
| --- | --- |

28.

Det sista steget i bedömningen är att utvärdera i vilken utsträckning stödets positiva effekter uppväger de negativa effekterna. Denna bedömning görs från fall till fall för alla individuella stödåtgärder. För att göra en avvägning av de positiva och negativa effekterna bedömer kommissionen dem och gör en övergripande bedömning av deras inverkan på producenter och konsumenter på varje berörd marknad. Om det inte finns några tillgängliga kvantitativa uppgifter använder kommissionen kvalitativa uppgifter för att genomföra bedömningen.

| 29. | Kommissionen kommer sannolikt att inta en positivare hållning och därför godta en högre nivå av snedvridning av konkurrensen om stödet är nödvändigt och välriktat för att nå stödets målsättning och om det begränsas till merkostnaderna netto för att kompensera för den lägre produktiviteten för den kategori arbetstagare som omfattas av åtgärden. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen kommer sannolikt att inta en positivare hållning och därför godta en högre nivå av snedvridning av konkurrensen om stödet är nödvändigt och välriktat för att nå stödets målsättning och om det begränsas till merkostnaderna netto för att kompensera för den lägre produktiviteten för den kategori arbetstagare som omfattas av åtgärden.

---

(1)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(2)  På grund av sin specifika natur kommer individuella stödåtgärder som tillämpas som kompensation för merkostnaderna för att anställa arbetstagare med funktionshinder och merkostnaderna för sociala företag vilkas bidragsekvivalent överstiger 10 miljoner EUR per företag och år att bedömas på grundval av artikel 87.3 c) i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. För särskilt stöd för anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar som understiger 5 miljoner EUR och särskilt stöd för anställning av arbetstagare med funktionshinder som understiger 10 miljoner EUR kommer kommissionen i tillämpliga delar att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer, om än på ett mindre detaljerat sätt.

(3)  I merkostnaderna netto tas hänsyn till de kostnader som motsvarar anställningen av de målriktade kategorierna av arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder (t.ex. på grund av lägre produktivitet) och de fördelar som stödmottagaren får från denna anställning (t.ex. en förbättrad image för företaget).

(4)  Stödnivån för arbetstagare med sämre förutsättningar får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna.

(5)  Stödnivån för arbetstagare med funktionshinder får inte överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna.

(6)  För anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under en period om högst tolv månader efter rekryteringen. Om emellertid den aktuella arbetstagaren tillhör kategorin arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under en period på högst 24 månader efter rekryteringen.

(7)  För anställning av arbetstagare med funktionshinder är de stödberättigande kostnaderna lönekostnaderna under hela den tid då arbetstagaren med funktionshinder är anställd.

(8)  Ett flertal marknader kan påverkas av stödet, eftersom stödets inverkan inte med nödvändighet begränsas till till de marknader där stödmottagaren är verksam utan kan sträcka sig till andra marknader som till exempel insatsvarumarknader.

(9)  Företagets storlek kan uttryckas i såväl marknadsandelar som omsättning eller sysselsättning.

(10)  Ju lägre nivå på produktdifferentieringen, desto större effekt får stödet på konkurrenternas vinster.

(11)  Vissa marknader kan dock vara konkurrenskraftiga trots att de har få företag.

(12)  Beviljandet av stöd kan dock ibland bidra till att företag tar sig över inträdeshindren och ger nya företag möjlighet att träda in på en marknad.

(13)  Förekomsten av växande marknader leder vanligtvis till att stödet får en mindre uttalad effekt på konkurrenterna.

(14)  Denna substitutionseffekt beror på efterfrågeelasticiteten på arbetskraft, både på subventionerade och icke-subventionerade arbetstagare.

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/11

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2009/C 188/03

| Datum för antagande av beslutet | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 456/08 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | Alle regio’s |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat) |
| Rättslig grund | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)
  De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4). |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till FoTU och innovation, stöd till miljöskydd |
| Stödform | Direkta bidrag, statliga lån och statliga borgensåtaganden |
| Budget | 750 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Sex år (efter kommissionens godkännande) |
| Ekonomisk sektor | Transport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Minister van Verkeer en Waterstaat |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum för antagande av beslutet

20.5.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 456/08

Medlemsstat

Nederländerna

Region

Alle regio’s

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

Rättslig grund

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4).

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till FoTU och innovation, stöd till miljöskydd

Stödform

Direkta bidrag, statliga lån och statliga borgensåtaganden

Budget

750 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

Sex år (efter kommissionens godkännande)

Ekonomisk sektor

Transport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Minister van Verkeer en Waterstaat

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/12

---

Eurons växelkurs (1)

10 augusti 2009

2009/C 188/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4202 |
| JPY | japansk yen | 138,01 |
| DKK | dansk krona | 7,4450 |
| GBP | pund sterling | 0,85355 |
| SEK | svensk krona | 10,2129 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5345 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6940 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,678 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 269,31 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7006 |
| PLN | polsk zloty | 4,1154 |
| RON | rumänsk leu | 4,2095 |
| TRY | turkisk lira | 2,0929 |
| AUD | australisk dollar | 1,6895 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5361 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0070 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0985 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0468 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 742,67 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,4031 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,7062 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3269 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 103,40 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9771 |
| PHP | filippinsk peso | 67,729 |
| RUB | rysk rubel | 45,0035 |
| THB | thailändsk baht | 48,322 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5813 |
| MXN | mexikansk peso | 18,3135 |
| INR | indisk rupie | 67,9000 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4202

JPY

japansk yen

138,01

DKK

dansk krona

7,4450

GBP

pund sterling

0,85355

SEK

svensk krona

10,2129

CHF

schweizisk franc

1,5345

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6940

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,678

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

269,31

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7006

PLN

polsk zloty

4,1154

RON

rumänsk leu

4,2095

TRY

turkisk lira

2,0929

AUD

australisk dollar

1,6895

CAD

kanadensisk dollar

1,5361

HKD

Hongkongdollar

11,0070

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0985

SGD

singaporiansk dollar

2,0468

KRW

sydkoreansk won

1 742,67

ZAR

sydafrikansk rand

11,4031

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,7062

HRK

kroatisk kuna

7,3269

IDR

indonesisk rupiah

14 103,40

MYR

malaysisk ringgit

4,9771

PHP

filippinsk peso

67,729

RUB

rysk rubel

45,0035

THB

thailändsk baht

48,322

BRL

brasiliansk real

2,5813

MXN

mexikansk peso

18,3135

INR

indisk rupie

67,9000

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/13

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte av den 7 mars 2008 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster (2)

Föredragande medlemsstat: Italien

2009/C 188/05

| 1. | Rådgivande kommittén är överens med kommissionen avseende mottagarna till utkastet till beslut och instämmer i att mottagarna ska åläggas böter. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är överens med kommissionen avseende mottagarna till utkastet till beslut och instämmer i att mottagarna ska åläggas böter.

| 2. | Kommittén är överens med kommissionen avseende bötesbeloppen så väl som kommissionens metod för att beräkna och fastställa dem. |
| --- | --- |

2.

Kommittén är överens med kommissionen avseende bötesbeloppen så väl som kommissionens metod för att beräkna och fastställa dem.

| 3. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att förmildrande och försvårande omständigheter inte är tillämpliga. |
| --- | --- |

3.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att förmildrande och försvårande omständigheter inte är tillämpliga.

| 4. | Kommittén instämmer i kommissionens tillämpning av 2002 års tillkännagivande om immunitet mot böter eller nedsättning av böter i kartellärenden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén instämmer i kommissionens tillämpning av 2002 års tillkännagivande om immunitet mot böter eller nedsättning av böter i kartellärenden.

| 5. | Kommittén instämmer i kommissionens nedsättning av böter på grundval av 2002 års tillkännagivande om immunitet mot böter eller nedsättning av böter i kartellärenden. |
| --- | --- |

5.

Kommittén instämmer i kommissionens nedsättning av böter på grundval av 2002 års tillkännagivande om immunitet mot böter eller nedsättning av böter i kartellärenden.

| 6. | Kommittén är överens med kommissionen om att det inte finns några skäl till att nedsätta bötesbeloppen enligt punkt 35 i riktlinjerna för beräkning av böter som fem av företagen har begärt. |
| --- | --- |

6.

Kommittén är överens med kommissionen om att det inte finns några skäl till att nedsätta bötesbeloppen enligt punkt 35 i riktlinjerna för beräkning av böter som fem av företagen har begärt.

| 7. | Majoriteten av kommittén instämmer i kommissionens beviljande av nedsättning, så väl som det nedsatta beloppet, till ett företag på grundval av dess oförmåga att betala och andra särskilda omständigheter rörande dess enskilda situation. En minoritet avstod från att rösta. |
| --- | --- |

7.

Majoriteten av kommittén instämmer i kommissionens beviljande av nedsättning, så väl som det nedsatta beloppet, till ett företag på grundval av dess oförmåga att betala och andra särskilda omständigheter rörande dess enskilda situation. En minoritet avstod från att rösta.

| 8. | Majoriteten av kommittén är överens med kommissionen om de slutliga bötesbeloppen. En minoritet avstod från att rösta. |
| --- | --- |

8.

Majoriteten av kommittén är överens med kommissionen om de slutliga bötesbeloppen. En minoritet avstod från att rösta.

| 9. | Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/14

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38.543 – Internationella flyttjänster

(enligt artiklarna E15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 188/06

Utkastet till beslutet föranleder följande anmärkningar:

INLEDNING

I slutet av augusti 2003 beslöt kommissionen att göra en utredning av företagen Allied Arthur Pierre, Interdean, Transworld och Ziegler i Belgien. Utredningen inleddes i september 2003. Till följd av dessa inspektioner har Allied Arthur Pierre begärt immunitet, eller om immunitet inte medges, nedsättning av eventuella böter, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden från 2002. Eftersom kommissionen redan hade genomfört en målinriktad inspektion och fått tillgång till bevis för att kartellen existerade medgavs inte immunitet. Emellertid hade kommissionen för avsikt att bevilja en nedsättning av bötesbeloppet om 30–50 % till Allied Arthur Pierre på grundval av [*] (1).

I februari, september och oktober 2005 så väl som i juli och oktober 2007 sände kommissionen en begäran om upplysningar enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 till de berörda företagen, så väl som till deras konkurrenter och till en yrkesorganisation för flyttfirmor i Belgien.

Kommissionen drog den preliminära slutsatsen att mottagarna av utkastet till beslut hade ingått i en kartell av internationella flyttfirmor i Belgien, där de inblandade företagen gjorde upp sinsemellan om priser, delade upp kunder mellan sig och manipulerade anbudslämnandet, i strid med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet. Kartellen existerade i 19 år eller minst från 1984 till 2003.

Meddelande om invändningar och svarstid

Ett meddelande om invändningar sändes den 19 oktober 2006 till följande 32 mottagare: Allied Arthur Pierre NV, North American International Holding Corporation, North American Van Lines Inc., Sirva Inc., Exel International Holdings (Belgien) NV, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV, Exel International Holdings Limited, Exel Investments Limited, Realcause Limited, Armcrisp Limited, Interdean AG, Interdean Group Limited, Interdean Holding BV, Interdean International Limited, Interdean NV, Interdean SA, Iriben Limited, Rondspant BV, Team Relocations NV, Team Relocations Limited, Trans Euro Limited, Amertransuero International Holdings Limited, [*], Mozer Moving International SPRL, Gosselin World Wide Moving NV, Stichting Administratiekantoor Portielje, Compas International Movers NV, Transworld International NV, Putters International NV, Verhuizingen Coppens NV och Ziegler SA.

Mottagarna mottog meddelandet om invändningar mellan den 20 och 23 oktober 2006 med två månaders tidsfrist för svar. På deras motiverade begäran beviljades Coppens en förlängning av tidsfristen till den 15 januari 2007, Gosselin en förlängning till den 22 januari 2007 och Stichting och Interdean till den 22 januari 2007. Alla berörda parter svarade inom utsatt tid.

Tillgång till handlingarna

Parterna hade tillgång till akten i form av en DVD, som på begäran skickades till alla parter. Övriga handlingar fanns att tillgå i kommissionens lokaler, och 28 företag tog tillfället att studera dessa. Ingen av parterna framförde invändningar till förhörsombudet vad gäller tillgången till handlingarna, med undantag av Ziegler. Ziegler lämnade in en skriftlig begäran till förhörsombudet för att få tillgång till de andra parternas svar på meddelandet om invändningar. Förhörsombudet nekade tillgång till dessa och menade att information som inkommit efter meddelandet om invändningar inte ingår i utredningens handlingar och därför inte är tillgänglig. Parter har endast tillgång till andra parters svar på meddelandet om invändningar såvida de innehåller uppgifter som är nödvändiga i bevisföringen som fällande bevis och kommissionen grundar sitt slutliga beslut på dem, eller om de utgör friande bevis (2).

Muntligt hörande

Den 22 mars 2007 hölls ett muntligt hörande. Alla parter eller deras representanter närvarade vid hörandet, förutom företagsgruppen Exel (moderbolag till Allied Arthur Pierre), [*], Mozer, Putters, och Gosselin och Stichting.

Skrivelse med faktauppgifter

Under hörandet [*] framkom bevis [*]. Kommissionen fann detta ytterligare bevis användbart för att underbygga argumenten i meddelandet om invändningar. Sålunda skickades en beskrivning av sakförhållandena den 23 augusti 2007 till alla parter, som beskriver bevisets natur och som upplyser om på vilket sätt kommissionen har för avsikt att stödja sig på det i utkastet till beslutet, tillsammans med en cd-rom innehållande ytterligare bevismaterial. Parterna ombads att inkomma med svar på beskrivningen av sakförhållandena inom två veckor.

Det nya bevismaterialet ledde inte fram till några ytterligare eller nya invändningar mot parterna, utan enbart bekräftade och stärkte den bevisföring som redan fanns i kommissionens utredningshandlingar.

UTKAST TILL BESLUT

[*] De tidsangivelser som finns i utkastet till beslut är kortare vad avser två av företagen än de som angivits i meddelandet om invändningar.

Det utkast till beslut som lagts fram för kommissionen omfattar enbart sådana invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om.

Jag finner att parternas rätt att höras har iakttagits i det föreliggande ärendet.

Bryssel den 25 februari 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte ska röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

1

(2)  Förstainstansrättens dom av den 27 september 2006 i mål T-43/02, Jungbunzlauer.

2

Jungbunzlauer

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/16

---

Kommissionens beslut – Sammanfattning

av den 11 mars 2008

avseende förfarandet vid tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget och av artikel 53 i EES-avtalet

(Ärende COMP/38543 – Internationella flyttjänster)

(Endast de engelska, franska och nederländska texterna är giltiga.)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 188/07

I.   INLEDNING

| 1. | Den 11 mars 2008 fattade kommissionen ett beslut avseende förfarandet vid tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget och av artikel 53 i EES-avtalet. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (1), offentliggör kommissionen härmed namnen på berörda parter och en sammanfattning av beslutet, samt de rättsliga påföljderna. |
| --- | --- |

1.

Den 11 mars 2008 fattade kommissionen ett beslut avseende förfarandet vid tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget och av artikel 53 i EES-avtalet. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (1), offentliggör kommissionen härmed namnen på berörda parter och en sammanfattning av beslutet, samt de rättsliga påföljderna.

II.   BESKRIVNING AV ÄRENDET

1.   Förfarande

| 2. | Föreliggande ärende startade som en intern utredning i Belgien hos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV och Transworld International NV den 16 och 17 september 2003 och hos Ziegler SA mellan den 16 och 18 september 2003. Ett flertal skriftliga avtal om kartellpriser återfanns så väl som ett flertal andra dokument som bevisar indirekta prisöverenskommelser genom provisioner, falska anbudsförfaranden och inbördes uppdelning av kunder. Dessa bevis uppdagar att nio företag var inblandade i kartellen som startade i oktober 1984 och opererade till och med början av 1990-talet samt från april 1997 till september 2003. |
| --- | --- |

2.

Föreliggande ärende startade som en intern utredning i Belgien hos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV och Transworld International NV den 16 och 17 september 2003 och hos Ziegler SA mellan den 16 och 18 september 2003. Ett flertal skriftliga avtal om kartellpriser återfanns så väl som ett flertal andra dokument som bevisar indirekta prisöverenskommelser genom provisioner, falska anbudsförfaranden och inbördes uppdelning av kunder. Dessa bevis uppdagar att nio företag var inblandade i kartellen som startade i oktober 1984 och opererade till och med början av 1990-talet samt från april 1997 till september 2003.

| 3. | Meddelandet om invändningar antogs den 18 oktober 2006 och anmäldes till 32 mottagare mellan den 20 och den 23 oktober 2006. |
| --- | --- |

3.

Meddelandet om invändningar antogs den 18 oktober 2006 och anmäldes till 32 mottagare mellan den 20 och den 23 oktober 2006.

| 4. | Ett hörande hölls den 22 mars 2007. |
| --- | --- |

4.

Ett hörande hölls den 22 mars 2007.

| 5. | En beskrivning av sakförhållandena sändes till alla berörda parter den 23 augusti 2007, där det framgick att kommissionen avsåg att använda detta bevismaterial mot Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV och Ziegler SA. |
| --- | --- |

5.

En beskrivning av sakförhållandena sändes till alla berörda parter den 23 augusti 2007, där det framgick att kommissionen avsåg att använda detta bevismaterial mot Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV och Ziegler SA.

| 6. | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor tillstyrkte detta den 18 februari 2008 och 7 mars 2008. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor tillstyrkte detta den 18 februari 2008 och 7 mars 2008.

2.   Sammanfattning av överträdelsen

| 7. | Kartellen gäller internationell flyttransport i Belgien. Flyttjänsterna omfattar både flytt av bohag tillhörande fysiska personer – privatpersoner eller anställda vid ett företag eller en offentlig institution – så väl som bohag och materiel tillhörande företag eller offentliga institutioner. Det gäller internationell flyttransport från Belgien till andra länder så väl som från andra länder till Belgien. Det som kännetecknar flyttjänsterna är alltså att Belgien är antingen utgångslandet eller målet för flytten. |
| --- | --- |

7.

Kartellen gäller internationell flyttransport i Belgien. Flyttjänsterna omfattar både flytt av bohag tillhörande fysiska personer – privatpersoner eller anställda vid ett företag eller en offentlig institution – så väl som bohag och materiel tillhörande företag eller offentliga institutioner. Det gäller internationell flyttransport från Belgien till andra länder så väl som från andra länder till Belgien. Det som kännetecknar flyttjänsterna är alltså att Belgien är antingen utgångslandet eller målet för flytten.

| 8. | Beslutet fastslår att 10 företag, dvs. Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV och Ziegler SA har bildat en kartell på den belgiska marknaden för internationella flytt- och transporttjänster i Belgien genom att tillämpa uppgjorda priser och fördela marknaden mellan sig från den 4 oktober 1984 till den 10 september 2003. De har haft inbördes fastställda priser, fördelat flyttjänstkontrakt emellan sig genom att tillämpa falska anbudsförfaranden och använda sig av falska kostnadsberäkningar och har tillämpat ett finansiellt belöningssystem med provisioner. Provisionerna ingick som en dold del av det slutliga pris som konsumenten fick betala. De enskilda företagens medverkan i kartellen varierar från 3 månader upp till över 18 år. |
| --- | --- |

8.

Beslutet fastslår att 10 företag, dvs. Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV och Ziegler SA har bildat en kartell på den belgiska marknaden för internationella flytt- och transporttjänster i Belgien genom att tillämpa uppgjorda priser och fördela marknaden mellan sig från den 4 oktober 1984 till den 10 september 2003. De har haft inbördes fastställda priser, fördelat flyttjänstkontrakt emellan sig genom att tillämpa falska anbudsförfaranden och använda sig av falska kostnadsberäkningar och har tillämpat ett finansiellt belöningssystem med provisioner. Provisionerna ingick som en dold del av det slutliga pris som konsumenten fick betala. De enskilda företagens medverkan i kartellen varierar från 3 månader upp till över 18 år.

3.   Mottagare

| 9. | Beslutet riktar sig till de 31 juridiska personer som räknas upp i punkt (21), som är del av de 10 berörda företagen, vilka har ingått i kartellen eller är ansvariga för medverkan i kartellen. |
| --- | --- |

9.

Beslutet riktar sig till de 31 juridiska personer som räknas upp i punkt (21), som är del av de 10 berörda företagen, vilka har ingått i kartellen eller är ansvariga för medverkan i kartellen.

| 10. | Moderbolagens ansvar för dotterbolagen som har ingått i kartellen grundar sig på uppfattningen att de är del av samma företag i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 EES-avtalet. Alla moderbolagen innehar direkt eller indirekt 100 % (eller nästan 100 %) av sina dotterbolags kapital. Man kan därför anta att moderbolagen har utövat ett avgörande inflytande på sina dotterbolags affärspolitik. Detta antagande har inte bestridits av något av moderbolagen. |
| --- | --- |

10.

Moderbolagens ansvar för dotterbolagen som har ingått i kartellen grundar sig på uppfattningen att de är del av samma företag i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 EES-avtalet. Alla moderbolagen innehar direkt eller indirekt 100 % (eller nästan 100 %) av sina dotterbolags kapital. Man kan därför anta att moderbolagen har utövat ett avgörande inflytande på sina dotterbolags affärspolitik. Detta antagande har inte bestridits av något av moderbolagen.

4.   Korrigerande åtgärder

| 11. | Bötesbeloppet fastställs som följer: en del står i proportion till och avgörs av överträdelsens svårhetsgrad, de faktiska intäkterna från de berörda tjänster som varje företag haft i den geografiska området i fråga under det sista helåret som de begick överträdelsen (rörligt belopp) multipliceras med det antal år som företaget begått överträdelsen och därtill läggs ytterligare ett belopp (inträdesbelopp), så väl det beräknat i proportion till försäljningsvärdet, i syfte att avskräcka företag från att ingå horisontella avtal, göra upp priser, och att fördela marknaden mellan sig och begränsa produktionen (2). |
| --- | --- |

11.

Bötesbeloppet fastställs som följer: en del står i proportion till och avgörs av överträdelsens svårhetsgrad, de faktiska intäkterna från de berörda tjänster som varje företag haft i den geografiska området i fråga under det sista helåret som de begick överträdelsen (rörligt belopp) multipliceras med det antal år som företaget begått överträdelsen och därtill läggs ytterligare ett belopp (inträdesbelopp), så väl det beräknat i proportion till försäljningsvärdet, i syfte att avskräcka företag från att ingå horisontella avtal, göra upp priser, och att fördela marknaden mellan sig och begränsa produktionen (2).

| 12. | De faktorer som avgör hur proportionerna beräknas beror av överträdelsens natur (kartellbildning, uppdelning av marknaden och falska anbudsförfaranden). I detta beslut tillämpas ett rörligt belopp om 17 % och ett ”inträdesbelopp” om 17 %. |
| --- | --- |

12.

De faktorer som avgör hur proportionerna beräknas beror av överträdelsens natur (kartellbildning, uppdelning av marknaden och falska anbudsförfaranden). I detta beslut tillämpas ett rörligt belopp om 17 % och ett ”inträdesbelopp” om 17 %.

| 13. | Det rörliga beloppet multipliceras för varje företag med antalet år som de deltagit i överträdelsen vilket i det aktuella ärendet ger ett tal mellan 0, 5 och 19. |
| --- | --- |

13.

Det rörliga beloppet multipliceras för varje företag med antalet år som de deltagit i överträdelsen vilket i det aktuella ärendet ger ett tal mellan 0, 5 och 19.

| 14. | Ingen försvårande omständighet ska beaktas i föreliggande fall. |
| --- | --- |

14.

Ingen försvårande omständighet ska beaktas i föreliggande fall.

| 15. | Vissa parter har begärt att hänsyn bör tas till förmildrande omständigheter, så som begränsad delaktighet i överträdelsen, ett effektivt samarbete med kommissionen i sammanhang som inte omfattas av meddelandet om befrielse från eller nedsättning av böter, och hänvisar till det faktum att ett konkurrensbegränsande uppträdande var lagligt tillåtet och till och med uppmuntrades av offentliga myndigheter. I sitt beslut tillbakavisar kommissionen samtliga av dessa påståenden. |
| --- | --- |

15.

Vissa parter har begärt att hänsyn bör tas till förmildrande omständigheter, så som begränsad delaktighet i överträdelsen, ett effektivt samarbete med kommissionen i sammanhang som inte omfattas av meddelandet om befrielse från eller nedsättning av böter, och hänvisar till det faktum att ett konkurrensbegränsande uppträdande var lagligt tillåtet och till och med uppmuntrades av offentliga myndigheter. I sitt beslut tillbakavisar kommissionen samtliga av dessa påståenden.

| 16. | Bötessumman begränsas för vissa företag av ett tak som gör att den inte får överskrida 10 % av deras totala omsättning under det förra räkenskapsåret (se artikel 23.2) i rådets förordning nr 1/2003 (EG). |
| --- | --- |

16.

Bötessumman begränsas för vissa företag av ett tak som gör att den inte får överskrida 10 % av deras totala omsättning under det förra räkenskapsåret (se artikel 23.2) i rådets förordning nr 1/2003 (EG).

| 17. | Beslutet medger en nedsättning av böterna med 50 % till Allied Arthur Pierre NV. Nedsättningen beviljas eftersom företaget i fråga har försett kommissionen med bevismaterial som har ett betydande mervärde. |
| --- | --- |

17.

Beslutet medger en nedsättning av böterna med 50 % till Allied Arthur Pierre NV. Nedsättningen beviljas eftersom företaget i fråga har försett kommissionen med bevismaterial som har ett betydande mervärde.

| 18. | I enlighet med punkt 23, sista stycket i 2002 års meddelande om förmånlig behandling fattades beslutet att Allied Arthur Pierre NV inte kommer att bli bötesskyldig för tidsperioden före april 1997. |
| --- | --- |

18.

I enlighet med punkt 23, sista stycket i 2002 års meddelande om förmånlig behandling fattades beslutet att Allied Arthur Pierre NV inte kommer att bli bötesskyldig för tidsperioden före april 1997.

| 19. | Fem företag har begärt nedsättning av böter med beaktande av bristande betalningsförmåga enligt det som avses i punkt 35 i gemenskapens riktlinjer. Enligt beslutet ska deras begäran avslås. |
| --- | --- |

19.

Fem företag har begärt nedsättning av böter med beaktande av bristande betalningsförmåga enligt det som avses i punkt 35 i gemenskapens riktlinjer. Enligt beslutet ska deras begäran avslås.

| 20. | I föreliggande ärende beaktar kommissionen de särskilda omständigheter som finns för Interdean NV och dess moderbolag. Kommissionen har därmed beslutat att bevilja en nedsättning av bötesbeloppet med 70 % till förmån för Interdean NV. |
| --- | --- |

20.

I föreliggande ärende beaktar kommissionen de särskilda omständigheter som finns för Interdean NV och dess moderbolag. Kommissionen har därmed beslutat att bevilja en nedsättning av bötesbeloppet med 70 % till förmån för Interdean NV.

III.   BESLUT

| 21. | Beslutets mottagare är 31 juridiska personer som tillhör 10 företag som har brutit mot artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet genom att sinsemellan direkt och indirekt avtala om fastslagna priser för internationella flyttjänster i Belgien, genom att dela upp marknaden emellan sig och använda sig av falska anbudsförfaranden under följande tidsperioder:






  a) | Allied Arthur Pierre NV, från den 4 oktober 1984 till den 9 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV från den 9 november 1992 till den 18 november 1999; i gemensamt och solidariskt ansvar med Sirva Inc., North American Van Lines Inc. och North American International Holding Corporation från den 19 november 1999 till den 9 september 2003. |
| --- | --- | --- |

21.

Beslutets mottagare är 31 juridiska personer som tillhör 10 företag som har brutit mot artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet genom att sinsemellan direkt och indirekt avtala om fastslagna priser för internationella flyttjänster i Belgien, genom att dela upp marknaden emellan sig och använda sig av falska anbudsförfaranden under följande tidsperioder:

a)

Allied Arthur Pierre NV, från den 4 oktober 1984 till den 9 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV från den 9 november 1992 till den 18 november 1999; i gemensamt och solidariskt ansvar med Sirva Inc., North American Van Lines Inc. och North American International Holding Corporation från den 19 november 1999 till den 9 september 2003.

| b) | Compas International Movers NV från den 26 januari 1996 till den 8 juli 2003. |
| --- | --- |

b)

Compas International Movers NV från den 26 januari 1996 till den 8 juli 2003.

| c) | Gosselin Group NV från den 31 januari 1992 till den18 september 2002; i gemensamt och solidariskt ansvar med Stichting Administratiekantoor Portielje från den 1 januari 2002 till den 18 september 2002. |
| --- | --- |

c)

Gosselin Group NV från den 31 januari 1992 till den18 september 2002; i gemensamt och solidariskt ansvar med Stichting Administratiekantoor Portielje från den 1 januari 2002 till den 18 september 2002.

| d) | Interdean NV från den 4 oktober 1984 till den 10 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Interdean Holding BV från den 2 november 1987 till den 23 juni 1999; i gemensamt och solidariskt ansvar med Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA och Interdean AG från den 24 juni 1999 till den 10 september 2003. |
| --- | --- |

d)

Interdean NV från den 4 oktober 1984 till den 10 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Interdean Holding BV från den 2 november 1987 till den 23 juni 1999; i gemensamt och solidariskt ansvar med Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA och Interdean AG från den 24 juni 1999 till den 10 september 2003.

| e) | Mozer Moving International SPRL från den 31 mars 2003 till den 4 juli 2003. |
| --- | --- |

e)

Mozer Moving International SPRL från den 31 mars 2003 till den 4 juli 2003.

| f) | Putters International NV från den 14 februari 1997 till den 4 augusti 2003. |
| --- | --- |

f)

Putters International NV från den 14 februari 1997 till den 4 augusti 2003.

| g) | Team Relocations NV från den 20 januari 1997 till den10 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Trans Euro Limited och Team Relocations Limited från den 20 januari 1997 till den 7 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Amertranseuro International Holdings Limited och Trans Euro Limited och Team Relocations Limited från den 8 september 2000 till den 10 september 2003. |
| --- | --- |

g)

Team Relocations NV från den 20 januari 1997 till den10 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Trans Euro Limited och Team Relocations Limited från den 20 januari 1997 till den 7 september 2003; i gemensamt och solidariskt ansvar med Amertranseuro International Holdings Limited och Trans Euro Limited och Team Relocations Limited från den 8 september 2000 till den 10 september 2003.

| h) | Transworld International NV från den 4 oktober 1984 till den 31 december 2002. |
| --- | --- |

h)

Transworld International NV från den 4 oktober 1984 till den 31 december 2002.

| i) | Verhuizingen Coppens NV från den 13 oktober 1992 till den 29 juli 2003. |
| --- | --- |

i)

Verhuizingen Coppens NV från den 13 oktober 1992 till den 29 juli 2003.

| j) | Ziegler SA från den 4 oktober 1984 till den 8 september 2003. |
| --- | --- |

j)

Ziegler SA från den 4 oktober 1984 till den 8 september 2003.

| 22. | Följande böter åläggs till följd av den överträdelse som anges i punkt (21):






  a) | 2 600 000 EUR för Allied Arthur Pierre NV, varav
  Sirva Inc., North American Van Lines Inc. och North American International Holding Corporation är gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 2 095 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

22.

Följande böter åläggs till följd av den överträdelse som anges i punkt (21):

a)

2 600 000 EUR för Allied Arthur Pierre NV, varav

Sirva Inc., North American Van Lines Inc. och North American International Holding Corporation är gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 2 095 000 EUR.

| b) | 1 300 000 EUR i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV för vilka
  Allied Arthur Pierre NV hålls gemensamt och solidariskt ansvarig. |
| --- | --- |

b)

1 300 000 EUR i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV för vilka

Allied Arthur Pierre NV hålls gemensamt och solidariskt ansvarig.

| c) | 7 600 000 EUR i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV. |
| --- | --- |

c)

7 600 000 EUR i gemensamt och solidariskt ansvar med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Nederländerna I) BV, Exel International Holdings (Nederländerna II) BV och Exel International Holdings (Belgien) NV.

| d) | 134 000 EUR för Compas International Movers NV. |
| --- | --- |

d)

134 000 EUR för Compas International Movers NV.

| e) | 4 500 000 EUR för Gosselin Group NV, varav
  Stichting Administratiekantoor Portielje hålls gemensamt och solidariskt ansvarig för ett belopp om 370 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

4 500 000 EUR för Gosselin Group NV, varav

Stichting Administratiekantoor Portielje hålls gemensamt och solidariskt ansvarig för ett belopp om 370 000 EUR.

| f) | 3 185 000 EUR för Interdean NV, för vilket
  Interdean Holding BV hålls gemensamt och solidariskt ansvarig för ett belopp om 3 185 000 EUR; och
  Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA och Interdean AG i gemensamt och solidariskt ansvar för ett belopp om 3 000 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

3 185 000 EUR för Interdean NV, för vilket

Interdean Holding BV hålls gemensamt och solidariskt ansvarig för ett belopp om 3 185 000 EUR; och

Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA och Interdean AG i gemensamt och solidariskt ansvar för ett belopp om 3 000 000 EUR.

| g) | 1 500 EUR för Mozer Moving International SPRL. |
| --- | --- |

g)

1 500 EUR för Mozer Moving International SPRL.

| h) | 395 000 EUR för Putters International NV. |
| --- | --- |

h)

395 000 EUR för Putters International NV.

| i) | 3 490 000 EUR för Team Relocations NV, varav
  Trans Euro Limited och Team Relocations Limited hålls gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 3 000 000 EUR; och
  Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited och Team Relocations Limited hålls gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

i)

3 490 000 EUR för Team Relocations NV, varav

Trans Euro Limited och Team Relocations Limited hålls gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 3 000 000 EUR; och

Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited och Team Relocations Limited hålls gemensamt och solidariskt ansvariga för ett belopp om 1 300 000 EUR;

| j) | 246 000 EUR för Transworld International NV. |
| --- | --- |

j)

246 000 EUR för Transworld International NV.

| k) | 104 000 EUR för Verhuizingen Coppens NV. |
| --- | --- |

k)

104 000 EUR för Verhuizingen Coppens NV.

| l) | 9 200 000 EUR för Ziegler SA. |
| --- | --- |

l)

9 200 000 EUR för Ziegler SA.

Företagen som nämns under punkt (21) är tvungna att omedelbart upphöra med överträdelsen som nämns i samma punkt, i den mån de inte redan har gjort det. De är hädanefter tvungna att avhålla sig från varje handling eller beteende som nämns i punkt (21), så väl som alla handlingar eller beteenden som skulle få samma eller liknande verkan.

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/2006 (EUT L 269, 28.9.2006, s. 1).

(2)  Riktlinjerna för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003, EUT C 210, 1.9.2006, s. 2.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/19

---

Medlemsstaterna uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2009/C 188/08

Statligt stöd nr.: XA 135/09

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana.

Rättslig grund: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana y se convocan para el año 2009.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 1 400 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med den 31 december 2013.

Stödet syfte: Artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006. Stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar samt skadedjursangrepp.

Berörd(a) sektor(er): Små företag som finns upptagna i regionen Valencias register över jordbruksföretag med uppfödning av svin, nötkreatur, får, getter, kaniner, bin och hästdjur.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Webbadress: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayuda%20agrupaciones%20de%20defensa%20sanitaria%20ganaderas.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: XA 138/09

Medlemsstat: Cypern

Region: Cypern

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Πρόγραμμα Επιτήρησης Μεταδοτικής Σπογγώδους Εγκεφαλοπάθειας Βοοειδών.

Rättslig grund:

| 1. | Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. |
| --- | --- |

1.

Άρθρο 03525 του Προϋπολογισμού για το 2009 – Συμμετοχή σε Προγράμματα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.

| 2. | Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004). |
| --- | --- |

2.

Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004).

| 3. | Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)






  ”4. (1) | Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-






  (γ) | την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)

”4. (1)

Η Αρμόδια Αρχή έχει εξουσία και αρμοδιότητα να μεριμνά για-

(γ)

την επιδημιολογική διερεύνηση του ζωικού πληθυσμού, για διαπίστωση ή μη της ύπαρξης μολυσματικών, παρασιτικών ή άλλων ασθενειών των ζώων.”

| 4. | Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009. |
| --- | --- |

4.

Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 68 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Programmet kommer att genomföras först sedan det offentliggjorts av Europeiska kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 1857/2006.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med den 31 december 2009.

Stödets syfte: Djursjukdomar (artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006). Stödordningen avser i) stöd för att kompensera jordbrukare för kostnader i samband med förebyggande och utrotning av djursjukdomar (artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006), och ii) stöd för att kompensera jordbrukare för förluster orsakade av djursjukdomar (artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006).

Berörd(a) sektor(er): NACE-kod

A10401 – Uppfödning av nötkreatur av mjölkras

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ktiniatrikes Ypiresies |
| --- |
| Ypourgeio Georgias |
| Fysikon Poron kai Perivallontos |
| Tmima Ktiniatrikon |
| Ypiresion Ktiniatreio Athalassas |
| 1417 Λευκωσία/Nicosia |
| ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS |

Ktiniatrikes Ypiresies

Ypourgeio Georgias

Fysikon Poron kai Perivallontos

Tmima Ktiniatrikon

Ypiresion Ktiniatreio Athalassas

1417 Λευκωσία/Nicosia

ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS

Webbadress:: http://www.moa.gov.cy/moa/vs/vs.nsf/All/0A919596426A5D59C225758C0043265C/$file/bse%20final.pdf?OpenElement

http://www.publicaid.gov.cy/publicaid/publicaid.nsf/All/92619A79959C4C7BC2257594003762CA/$file/Απόφαση%20Αρ.%20309.pdf

Övriga upplysningar: Syftet med den anmälda åtgärden är att genomföra programmet för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati hos nötkreatur, i enlighet med bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen (förordning (EG) nr 999/2001).

Sjukdomen finns med i den förteckning som upprättats av Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE) och i bilagan till rådets beslut 90/424/EEG (förteckning över sjukdomar för vilka medfinansiering kan beviljas). De utgifter som planeras för 2009 för programmet för övervakning av transmissibel spongiform encefalopati hos nötkreatur har anmälts till Europeiska kommissionen inom ramen för medfinansieringsprogrammen.

Stödmottagare inom denna åtgärd är uppfödare av nötkreatur i de områden som kontrolleras av Cypern. Inom ramen för programmet för utrotning av sjukdomen kommer stöd att betalas ut till djuruppfödare vars djurs misstänks eller konstateras ha smittats av sjukdomen. Programmet för övervakning av sjukdomen kommer att innefatta laboratorietester av nötkreatur vid en bestämd ålder som slaktas för mänsklig konsumtion och av alla döda djur från alla jordbruksföretag med nötkreatur.

Statligt stöd nr.: XA 139/09

Medlemsstat: Tyskland

Region: Freistaat Sachsen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Operationellen Programm der grenzübergreifenden Zusammenarbeit Sachsen — Polen 2007-2013

Rättslig grund: Stödet beviljas i enlighet med

det operativa programmet (CCI-kod 2007CB163PO017),

det gemensamma genomförandedokumentet, och

kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001.

Stödet beviljas även i enlighet med 23 och 44 §§ i Sachsens budgetbestämmelser (Sächsiche Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, s. 154) och motsvarande administrativa bestämmelser, i deras ändrade lydelse, som har antagits av Sachsens finansministerium, om inte annat följer av avvikande eller särskilda bestämmelser i det gemensamma genomförandedokumentet.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 1 miljon EUR per år.

Högsta stödnivå: 50 %.

Datum för genomförande: Efter det att kommissionen har offentliggjort den sammanfattande informationen.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2013.

Stödets syfte: Stödet har följande särskilda syften:

Utforma och genomföra gränsöverskridande ekonomiska och miljörelaterade verksamheter i det saxiska–polska stödområdet genom att utarbeta gemensamma strategier för hållbar territoriell utveckling.

Öka regionens konkurrenskraft inom EU på ett hållbart sätt.

Förverkliga stödområdets utvecklingspotential på ett målinriktat sätt genom effektivt gränsöverskridande samarbete.

Följande bestämmelser i förordning (EG) nr 1857/2006 kommer att tillämpas för detta syfte:

Artikel 5: Stöd för bevarande av traditionella landskap och byggnader, särskilt för åtgärder som berör turisminfrastruktur (del II, nr 1.2.1 i det gemensamma genomförandedokumentet) och skydd och förbättring av miljön (del II, nr 1.4.1 i det gemensamma genomförandedokumentet), med undantag för åtgärder för genomförandet av Natura 2000.

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn, särskilt för åtgärder för att främja/stödja ekonomiska och/eller vetenskapliga kontakter (del II, nr 1.1.1 i det gemensamma genomförandedokumentet) och för att främja samarbete i miljöfrågor (del II, nr 1.4.2 i det gemensamma genomförandedokumentet).

Bestämmelserna i artiklarna 5 och 15 i förordning (EG) nr 1857/2006 gäller även för stödberättigande utgifter för dessa former av stöd.

Stödet kommer endast att beviljas små och medelstora företag som producerar jordbruksprodukter.

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk (odling av icke-perenna grödor, odling av perenna grödor, drift av plantskolor, boskapsuppfödning, blandat jordbruk, tillhandahållande av jordbrukstjänster).

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Webbadress: http://www.sn-pl.eu/media/de/2009-03-25_Umsetzungsdokument_SN-PL_korr.pdf

Övriga upplysningar:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit (Sachsens ekonomi- och sysselsättningsministerium) |
| --- |
| Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ (avdelning 56, administrativ myndighet för EU-programmet för gränsöverskridande samarbete) |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit (Sachsens ekonomi- och sysselsättningsministerium)

Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ (avdelning 56, administrativ myndighet för EU-programmet för gränsöverskridande samarbete)

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter (avdelningsschef)

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft (Sachsens miljö- och jordbruksministerium)

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/22

---

Tillkännagivande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd att inleda prospektering efter flytande och gasformiga kolväten, kallat ”Permis de Chéroy”)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 188/09

Den 4 mars 2009 lämnade företaget Lundin International med huvudkontor i Maclauny, 51210 Montmirail, Frankrike, in en ansökan om tillstånd att inleda prospektering efter flytande eller gasformiga kolväten under en period av 5 år (”Chevry-tillstånd”) i ett omkring 871 kvadratkilometer stort område som delvis ligger i de franska departementen Seine-et-Marne, Loiret och Yonne.

Tillståndet avser ett område som bestäms av de längd- och breddgrader som efter varandra förbinder de nedan angivna punkterna (NTF, Parismeridianen):

| Punkter | Longitud | Latitud |
| --- | --- | --- |
| A | 0,60 gon Ö | 53,80 gon N |
| B | 0,90 gon Ö | 53,80 gon N |
| C | 0,90 gon Ö | 53,40 gon N |
| D | 0,60 gon Ö | 53,40 gon N |
| E | 0,60 gon Ö | 53,50 gon N |
| F | 0,50 gon Ö | 53,50 gon N |
| G | 0,50 gon Ö | 53,60 gon N |
| H | 0,60 gon Ö | 53,60 gon N |

Punkter

Longitud

Latitud

A

0,60 gon Ö

53,80 gon N

B

0,90 gon Ö

53,80 gon N

C

0,90 gon Ö

53,40 gon N

D

0,60 gon Ö

53,40 gon N

E

0,60 gon Ö

53,50 gon N

F

0,50 gon Ö

53,50 gon N

G

0,50 gon Ö

53,60 gon N

H

0,60 gon Ö

53,60 gon N

Inlämning av ansökan och tilldelningskriterier

De företag som lämnat in den ursprungliga ansökan samt de som lämnar in en konkurrerande ansökan ska visa att de uppfyller villkoren i artiklarna 4–5 i dekret nr. 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Nämnda tillkännagivande är offentliggjort i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Det har fastställts genom dekret nr 2006-648 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring. Konkurrerande ansökningar ska skickas till ministern med ansvar för gruvor på den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar kommer att fattas på grundval av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som anges i artikel 6 i nämnda dekret och ska fattas senast den 25 mars 2011.

Villkor och krav för att bedriva verksamhet och upphöra med den

De sökande hänvisas till artikel 79 och 79.1 i gruvlagen och till dekret nr 2006-649 av den 2 juni 2006 om gruvdrift och underjordisk lagring samt om tillsyn över sådan verksamhet (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Kompletterande information kan erhållas från Ministère de l'écologie, de l’énergie, du développement durable et de l’aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques bureau exploration production des hydrocarbures), Arche de La Défense, 92055 La Défense Cedex (Tfn. +33 140819537 Fax 33 140819529).

Ovannämnda bestämmelser i lagar och andra författningar är tillgängliga på följande webbadress: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUT L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/24

---

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina

2009/C 188/10

Kommissionen har tagit emot ett klagomål enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen) i vilket det görs gällande att import av natriumglukonat med ursprung i Kina dumpas och därmed vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada.

1.   Klagomål

Klagomålet ingavs den 30 juni 2009 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens produktion av natriumglukonat.

2.   Produkt

Den produkt som enligt klagomålet dumpas är natriumglukonat i torr form med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2918 16 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Påstående om dumpning

Klaganden har i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen beräknat normalvärdet för Kina med hjälp av priset i ett land med marknadsekonomi, vilket anges i punkt 5.1 d i detta tillkännagivande. Påståendet om dumpning grundas på en jämförelse mellan detta beräknade normalvärde och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen.

Av jämförelsen framgår att den beräknade dumpningsmarginalen är betydande.

4.   Påstående om skada

Klaganden har lagt fram tillräcklig bevisning för att importen av den berörda produkten från Kina överlag har ökat, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Klaganden gör gällande att importens omfattning och priserna på den importerade produkten har haft negativa inverkningar bl.a. på gemenskapsindustrins marknadsandel, försäljningsvolym och priser och att detta i sin tur har haft betydande negativa inverkningar på gemenskapsindustrins resultat sammantaget och på dess ekonomiska situation.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att klagomålet har ingetts av gemenskapsindustrin eller för dess räkning och att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. Kommissionen inleder därför en undersökning enligt artikel 5 i grundförordningen.

5.1.   
  Förfarande för fastställande av dumpning och skada

Vid undersökningen kommer det att fastställas om den berörda produkten med ursprung i Kina dumpas och, i så fall, om dumpningen har vållat skada.

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer och tillverkare i Kina

För att kommissionen ska kunna besluta om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exportörer och tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 6 b i och på det sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer samt kontaktperson.

| — | Försäljning av den berörda produkten på export till gemenskapen under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009: omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton) för var och en av de 27 medlemsstaterna separat och totalt. |
| --- | --- |

—

Försäljning av den berörda produkten på export till gemenskapen under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009: omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton) för var och en av de 27 medlemsstaterna separat och totalt.

| — | Försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009: omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton). |
| --- | --- |

—

Försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009: omsättning (i lokal valuta) och volym (i ton).

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkningen av den berörda produkten.

| — | Namn på samt noggrann beskrivning om verksamheten hos alla närstående företag (2) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller på hemmamarknaden) av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på samt noggrann beskrivning om verksamheten hos alla närstående företag (2) som är inbegripna i tillverkning eller försäljning (på exportmarknaden eller på hemmamarknaden) av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland exportörerna och tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i exportlandet och alla kända intresseorganisationer för exportörer och tillverkare.

Eftersom ett företag inte kan vara säkert på att komma med i urvalet, bör de exportörer/tillverkare som tänker ansöka om individuell dumpningsmarginal enligt artikel 17.3 i grundförordningen begära ett frågeformulär och formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och/eller individuell behandling inom tidsfristen i punkt 6 a i i detta tillkännagivande och lämna in dessa inom de tidsfrister som anges i punkterna 6 a ii första stycket respektive 6 d i detta tillkännagivande. Lägg emellertid särskilt märke till den sista meningen i punkt 5.1 b i detta tillkännagivande.

ii)   Stickprovsförfarande avseende importörer

För att kommissionen ska kunna besluta om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 6 b i och på de olika sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer samt kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer samt kontaktperson.

| — | Företagets totala omsättning i euro under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009. |
| --- | --- |

—

Företagets totala omsättning i euro under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009.

| — | Totalt antal anställda. |
| --- | --- |

—

Totalt antal anställda.

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| — | Volym (i ton) och värde (i euro) av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

—

Volym (i ton) och värde (i euro) av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 av den berörda produkten med ursprung i Kina.

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (3) som är involverade i tillverkning eller försäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (3) som är involverade i tillverkning eller försäljning av den likadana produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att eventuellt ingå eller till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland importörerna kommer den också att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

iii)   Slutligt urval för stickprovsförfarandet

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter som kan vara av betydelse för urvalet för respektive stickprovsförfarande måste göra detta inom tidsfristen i punkt 6 b ii.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i urvalet.

De företag som ingår i ett urval måste besvara ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii och samarbeta med kommissionen i undersökningen.

Om företagen inte är tillräckligt samarbetsvilliga får kommissionen, i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen, träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8 i detta tillkännagivande, vara mindre fördelaktigt för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till gemenskapsindustrin och till alla kända intresseorganisationer för tillverkare i gemenskapen, till de exportörer och tillverkare i Kina som ingår i urvalet, till alla kända intresseorganisationer för exportörer och tillverkare, till de importörer som ingår i urvalet, till alla kända intresseorganisationer för importörer samt till myndigheterna i det berörda exportlandet.

De exportörer och tillverkare i Kina som med tanke på tillämpningen av artiklarna 17.3 och 9.6 i grundförordningen ansöker om en individuell dumpningsmarginal måste inge ett besvarat frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 a ii. De måste därför begära ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 a i. De bör emellertid vara medvetna om att kommissionen, om den tillämpar ett stickprovsförfarande avseende exportörer och tillverkare, ändå kan komma att besluta att inte beräkna någon individuell dumpningsmarginal för dem om antalet exportörer och tillverkare är så stort att en individuell undersökning skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutas i tid.

c)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom tidsfristen i punkt 6 a ii.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom tidsfristen i punkt 6 a iii.

d)   Val av land med marknadsekonomi

Med stöd av artikel 2.7 a i grundförordningen har kommissionen för avsikt att för fastställandet av normalvärdet för Kina välja Förenta staterna som ett lämpligt land med marknadsekonomi. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 c lämna synpunkter på om detta är ett lämpligt val.

e)   Ansökningar om marknadsekonomisk status eller individuell behandling

För de exportörer eller tillverkare i Kina som gör gällande och lämnar tillräcklig bevisning för att de är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. Exportörer och tillverkare som har för avsikt att ansöka om marknadsekonomisk status måste lämna in en väl underbyggd ansökan inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 d. Kommissionen kommer att sända ansökningsblanketter till alla exportörer och tillverkare i Kina som ingår i urvalet eller som nämns i klagomålet, till alla intresseorganisationer för exportörer eller tillverkare som nämns i klagomålet och till myndigheterna i Kina. Sökanden kan också använda denna ansökningsblankett för att ansöka om individuell behandling, dvs. när sökanden uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen.

5.2.   
  Förfarande för bedömning av gemenskapens intresse

Om påståendena om dumpning och därav vållad skada bekräftas kommer det, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, att fattas ett beslut om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder. Av denna anledning kan kommissionen sända frågeformulär till gemenskapsindustrin, importörer och deras intresseorganisationer samt representativa användare och representativa konsumentorganisationer. Dessa parter, däribland de som kommissionen inte känner till, får ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom de allmänna tidsfristerna i punkt 6 a ii, under förutsättning att de visar att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening får inom tidsfristen i punkt 6 a iii begära att bli hörda och ska härvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas enligt artikel 21 i grundförordningen endast kommer att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas in.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att begära frågeformulär eller ansökningsblanketter

Alla berörda parter bör begära frågeformulär eller ansökningsblanketter snarast möjligt, dock senast tio dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

ii)   För att ge sig till känna, besvara frågeformuläret eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Alla exportörer/tillverkare som berörs av detta förfarande och vill ansöka om en individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen måste också besvara frågeformuläret inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

Företag som ingår i ett urval måste lämna in besvarade frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii.

iii)   Utfrågningar

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist för stickprovsförfarandet

| i) | Uppgifterna enligt punkt 5.1 a i och ii bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet. |
| --- | --- |

i)

Uppgifterna enligt punkt 5.1 a i och ii bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa senast 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa senast 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | Frågeformulärsvaren från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna underrättats om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

Frågeformulärsvaren från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna underrättats om att de ingår i urvalet.

c)   Särskild tidsfrist för val av land med marknadsekonomi

Berörda parter som så önskar kan lämna synpunkter på valet av Förenta staterna som ett lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina (se punkt 5.1 d). Dessa synpunkter ska ha inkommit till kommissionen inom 10 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

d)   Särskild tidsfrist när det gäller ansökningar om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling

Väl underbyggda ansökningar om marknadsekonomisk status (se punkt 5.1 e) och ansökningar enligt artikel 9.5 i grundförordningen om individuell behandling måste vara kommissionen till handa inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt, ska märkas ”Limited” (4) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”For inspection by interested parties”.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande, och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade blivit om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 6.9 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 7.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas senare än nio månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel ingriper. Förhörsombudet agerar mellanhand i kontakterna mellan de berörda parterna och kommissionen och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandlingen av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(3)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(4)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 188/11

| 1. | Kommissionen mottog den 4 augusti 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bertelsmann AG (Bertelsmann, Tyskland) och Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (KKR, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Newco genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 4 augusti 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bertelsmann AG (Bertelsmann, Tyskland) och Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (KKR, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Newco genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bertelsmann: Internationellt mediaföretag verksamt inom television, bok- och tidskriftsutgivning, mediatjänster samt bok- och mediaklubbar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bertelsmann: Internationellt mediaföretag verksamt inom television, bok- och tidskriftsutgivning, mediatjänster samt bok- och mediaklubbar,

| — | KKR: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- |

—

KKR: Riskkapitalbolag,

| — | Newco: Förvaltning och utnyttjande av rättigheter till musikinspelning och musikutgivning som överlämnats av Bertelsmann (BMG Rights Management business) och som ska förvärvas av Crosstown Songs America LLC. |
| --- | --- |

—

Newco: Förvaltning och utnyttjande av rättigheter till musikinspelning och musikutgivning som överlämnats av Bertelsmann (BMG Rights Management business) och som ska förvärvas av Crosstown Songs America LLC.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5533 – Bertelsmann/KKR/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/30

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2009/C 188/12

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring enligt artikel 9

”PECORINO TOSCANO”

EG-nr: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen:

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | | Beskrivning av produkten |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — |  | Samband med området |
| — | | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

Image

Beskrivning av produkten

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—



Samband med området

—

Image

Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring:

| — |  | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — | | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—



Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—

Image

Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändringar:

3.1   Beskrivning:

Den färdiga produktens egenskaper definieras tydligare.

3.2   Framställningsmetod:

Det anges att den helfeta fårmjölk som används för framställning av ”Pecorino Toscano” ska vara obehandlad eller får genomgå en värmebehandling upp till pastörisering samt att mjölken får berikas med lokala stammar av mjölksyrabakterier som kan vara naturligt förekommande eller särskilt utvalda.

Den kortaste tillåtna tiden för mognadslagring av osten definieras.

3.3   Märkning:

Vid försäljning ska de hela ostarna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pecorino Toscano” vara försedda med logotypen för produkten på ostens sida. Logotypen ska appliceras med bläck på den mjuka osten och brännas in på den halvhårda osten. På färdigförpackade bitar av osten ska logotypen appliceras på förpackningen, under förutsättning att osten förpackas i ursprungsområdet.

”Pecorino Toscano” som är styckad i bitar får förpackas utanför ursprungsområdet och ska vara märkt på sidan med osttillverkarens eller lagrarens logotyp. Förpackningsföretag måste dock ingå avtal med övervakningssammanslutningen. Koden under logotypen identifierar producenten/lagraren/operatören som ansvarar för styckningen i bitar som har godkänts av det kontrollorgan som marknadsför ”Pecorino Toscano”. En av övervakningssammanslutningen godkänd märkning appliceras på de hela ostarna eller på förpackningarna. Märkningen ska innehålla frasen ”Pecorino Toscano D.O.P” eller ”Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (mognadslagrad), som ska vara lätt att urskilja i förhållande till övrig text, antigen genom storleken eller genom teckensnitt och placering, samt logotypen i färg, som ska finnas återgiven på ett eller flera ställen och vara minst 15 mm i storlek.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PECORINO TOSCANO”

EG-nr: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Namn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tfn

+39 0646655106

Fax

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.it

2.   Övervakningssammanslutning:

| Namn: | Consorzio per la tutela del «Pecorino Toscano» D.O.P. |
| --- | --- |
| Adress: | Via Goffredo Mameli 17 |
| 58100 Grosseto |
| ITALIA |

Namn:

Consorzio per la tutela del «Pecorino Toscano» D.O.P.

Adress:

Via Goffredo Mameli 17

58100 Grosseto

ITALIA

Tfn

+39 0564420038

Fax

+39 0564429504

E-post:

info@pecorinotoscanodop.it

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

| Klass 1.3 – | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3 –

Ost

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Namn:

”Pecorino Toscano”

4.2   Beskrivning:

”Pecorino Toscano” är en ost som framställs av helfet fårmjölk från produktionsområdet. Osten är mjuk eller halvhård och har en karakteristisk konsistens (omrörd). Osten mognadslagras kort eller lång tid beroende på om den används som bordsost eller rivost. Den har en cylindrisk form med slät yta och lätt konvex sida. Osten har en diameter på 15 till 22 cm, sidans höjd är 7 till 11 cm och vikten är mellan 0,75 och 3,50 kg. Torrsubstansens fetthalt är minst 40 % för den halvhårda osten och minst 45 % för den mjuka osten. Skorpan är gul i olika nyanser från ljust till mörkt gult för den mjuka osten. Skorpans färg kan eventuellt bero på hur osten behandlas. Själva osten är vit med en dragning åt ljusgult för den mjuka typen och ljust eller mörkare halmgult för den halvhårda typen. Osten är kompakt och hård att skära för den halvhårda typen och är småpipig med ojämnt fördelade hål. Smaken är aromatisk och accentuerad och karakteristisk för det speciella framställningsförfarandet. Osten mognadslagras i minst 20 dagar för den mjuka typen och i minst fyra månader för den halvhårda typen.

4.3   Geografiskt område:

Produktionsområdet för ”Pecorino Toscano” omfattar regionen Toscana, grannkommunerna Allerona och Castiglione del Lago, som utgör en del av Umbrien, och kommunerna Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena och Capodimonte, som utgör delar av regionen Latium.

4.4   Bevis på ursprung:

Varje led i produktionsprocessen övervakas och alla inkommande och utgående produkter registreras. Produkternas spårbarhet säkras således på detta sätt och genom sammanställning av särskilda register som förs av kontrollorganet över uppfödare, mejerier, tillverkare/lagrare, osttillverkare, förpackningsföretag och operatörer som ansvarar för styckningen i bitar samt genom produktions- och förpackningsregister. De producerade kvantiteterna anmäls även till kontrollorganet. Dessutom är de kvantiteter mjölk som produceras och de får från vilka råvaran erhålls föremål för funktionell kontroll. Registren över uppfödda får, som visar det sammanlagda antalet djur, aktualiseras kontinuerligt. Även ett register som visar de kvantiteter mjölk som har producerats/levererats måste föras. Hos osttillverkarna är det viktigt att identifiera förvaringstankar, skilja den mjölk som lämpar sig för framställning av ”Pecorino Toscano” från övrig mjölk och registrera förvaring och hantering av mjölken. Dessutom ska ett register föras över produktionen av ”Pecorino Toscano”. Alla fysiska eller juridiska personer som är inskrivna i registren kontrolleras av kontrollorganet i enlighet med bestämmelserna i produktspecifikationen och i den gällande kontrollplanen.

4.5   Framställningsmetod:

”Pecorino Toscano” framställs uteslutande av helmjölk från får från produktionsområdet. Fårens basföda utgörs av färskt eller torkat grönfoder från lokala naturbetesmarker, eventuellt kompletterat med hö och foderråvaror i koncentrerad form. Mjölken ska koaguleras vid en temperatur mellan 33 °C och 38 °C med hjälp av kalvlöpe så att mjölken koagulerar helt på mellan 20 och 25 minuter. Mjölken får användas obehandlad eller genomgå en värmebehandling upp till pastörisering och får berikas med lokala stammar av mjölksyrabakterier som kan vara naturligt förekommande eller särskilt utvalda. Vid beredningen av osten ska brytningen fortgå tills kornen har blivit stora som hasselnötter för den mjuka osten och tills de har blivit stora som majskorn för den halvhårda osten. Vid beredning av den halvhårda osten kan ostmassan även värmebehandlas (upphettas) till en temperatur mellan 40° och 42 °C i 10 till 15 minuter. Efter brytning och eventuell upphettning överförs ostmassan till formar för vassleavskiljning. Vassleavskiljningen sker under manuell pressning eller värmning med ånga. Saltningen görs genom att osten placeras i en saltlake med 17–19 % natriumklorid, vilket motsvarar 15–17 Baumé-grader. Beroende på ostens vikt i kilo får den ligga i saltlake i minst 8 timmar för den mjuka osten och i minst 12–14 timmar för den halvhårda osten. Saltningen kan även göras direkt i ostmassan. Ostens yta kan behandlas med en mögelhämmande produkt och osten ska lagras i speciellt för detta ändamål avsedda lokaler vid en temperatur på mellan 5 och 12 °C och en luftfuktighet som varierar mellan 75 och 90 %. Den mjuka osten mognadslagras i minst 20 dagar och den halvhårda i minst fyra månader.

Ursprungsområdet för mjölken, produktionsområdet och lagringsområdet för ”Pecorino Toscano” ska vara det produktionsområde som definieras i punkt 4.3.

4.6   Samband:

Ostens ursprung är mycket gammalt, vilket framgår av en mångfald historiska vittnesbörd från den etruskiska perioden. Under århundradena har tillverkningen av osten spridit sig i det område som benämns ”Maremma” och som huvudsakligen är beläget i regionen Toscana. Produkten betecknas av tradition med namn som hänför sig till det geografiska ursprunget eller så används den mer allmänna beteckningen ”toscano”. Under årens lopp och utifrån de mycket likartade egenskaperna hos de olika lokala ostarna har en unik produktionsstandard utvecklats, liksom en beteckning som hänför sig till det historiska och geografiska sammanhanget. När det gäller naturförhållanden ska särskilt de speciella uppfödningsförhållandena för fåren nämnas. Djuren går ofta fritt på naturbetesmarker som är rika på vilda örter som ger den mjölk som används för ostframställningen speciella egenskaper. Mänskliga faktorer utöver den ekonomiska och historiska betydelsen är bland annat det stora samhällsvärdet i att betesmarkerna hålls öppna i områden som betecknas som ekonomiskt marginaliserade och som utan denna verksamhet gradvis skulle överges, med en utarmning av naturresurserna som följd.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Certiprodop S.r.l. |
| --- | --- |
| Adress: | Via Roggia Vignola 9 |
| 24047 Treviglio (BG) |
| ITALIA |

Namn:

Certiprodop S.r.l.

Adress:

Via Roggia Vignola 9

24047 Treviglio (BG)

ITALIA

Tfn

+39 0363301014

Fax

+39 0363301014

E-post:

certiprodop@virgilio.it

4.8.   Märkning:

Innan produkten marknadsförs ska den förses med logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Logotypen ska appliceras på ostens sida, med bläck på den mjuka osten och ska brännas in på den halvhårda osten. På färdigförpackade bitar ska logotypen appliceras på förpackningen, under förutsättning att osten förpackas i ursprungsområdet. ”Pecorino Toscano” som är styckad i bitar får förpackas utanför ursprungsområdet och förpackningarna ska vara märkta på sidan med osttillverkarens eller lagrarens logotyp. Förpackningsföretag måste dock ingå avtal med övervakningssammanslutningen. Koden under logotypen identifierar producenten/lagraren/operatören som ansvarar för styckningen i bitar som har godkänts av det kontrollorgan som marknadsför ”Pecorino Toscano”. En av övervakningssammanslutningen godkänd märkning appliceras på de hela ostarna eller på förpackningarna. Märkningen ska innehålla frasen ”Pecorino Toscano D.O.P” eller ”Pecorino Toscano D.O.P. stagionato” (mognadslagrad), som ska vara lätt att urskilja i förhållande till övrig text, antigen genom storleken eller genom teckensnitt och placering, samt logotypen i färg, som ska finnas återgiven på ett eller flera ställen och vara minst 15 mm i storlek.

Logotyp som ska appliceras på de hela ostarna eller förpackningarna med styckade ostbitar

Image

Den första siffran anger vilken kategori den person tillhör som saluför produkten: 1 till 3 står för osttillverkare, 4 till 6 står för lagrare och 7 till 9 står för operatörer som ansvarar för styckningen av osten i ursprungsområdet.

Den andra och tredje siffran anger numret på den osttillverkare/den lagrare/den operatör som ansvarar för styckningen i bitar vars produkt kontrolleras av kontrollorganet.

Logotyp som ska användas i märkningen

Image

Får användas i grönt, vitt och rött eller enfärgad.

---

| 11.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/35

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2009/C 188/13

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PROSCIUTTO DI SAURIS”

EG nr: IT-PGI-0005-0512-07.12.2005

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Namn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tfn.

+39 0646655106

Fax

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Grupp:

| Namn: | Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris» |
| --- | --- |
| Adress: | Sauris di Sotto 88 — I |
| 33020 Sauris UD |
| ITALIA |

Namn:

Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris»

Adress:

Sauris di Sotto 88 — I

33020 Sauris UD

ITALIA

Tfn.

+39 043386054

Fax

+39 043386149

E-post

claudio.p@wolfsauris.it

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp

| Klass 1.2: | Köttprodukter |
| --- | --- |

Klass 1.2:

Köttprodukter

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning:

”Prosciutto di Sauris”

4.2   Beskrivning:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Prosciutto di Sauris” avser en rökt och saltad lufttorkad skinka som har mognadslagrats under minst 10 månader. Efter mognadslagringen presenteras skinkan hel, med ben men utan klöv. Svålen har en jämn gyllene valnötsfärg som skiftar i orange. Det synliga köttet är mörkrött. Konsistensen är fast och spänstig även när köttet skärs vertikalt. En hel ”Prosciutto di Sauris” med ben väger minst 7,5 kg, och då skinkan skärs blottas det röda eller rosafärgade köttet. Fettet är glänsande vitt eller rosavitt. Doften är mild och smaken söt, med en behaglig antydan till rökighet. När skinkan saluförs har den följande fysikaliska och kemiska egenskaper: vattenhalt på mindre än 64 %; salt (klorider)/vattenhalt: mer än 7,2 men mindre än 11,2 baserat på sammansättningen i procent; protein: mer än 24 % men mindre än 30 %. Dessa egenskaper har fastställts på grundval av objektiva parametrar som uppmättes under perioden 2001–2005 i laboratorier som godkänts av Sincert. Under denna period gjordes kontroller varje kvartal (totalt 120 tester). Följande metoder användes vid testerna:

| — | Protein (N x 6,25), UM: g/100 g, metod ISO 937: 1991 |
| --- | --- |

—

Protein (N x 6,25), UM: g/100 g, metod ISO 937: 1991

| — | Natriumklorid, UM: g/100 g, metod AOAC 935.47 ed. 17th 2003 |
| --- | --- |

—

Natriumklorid, UM: g/100 g, metod AOAC 935.47 ed. 17th 2003

| — | Torrsubstans, UM: g/100 g, metod ISO 1442: 1997 |
| --- | --- |

—

Torrsubstans, UM: g/100 g, metod ISO 1442: 1997

4.3   Geografiskt område:

Kommunen Sauris i den självstyrande regionen Friuli Venezia Giulia.

4.4   Bevis på ursprung:

Alla steg i framställningsprocessen måste övervakas, och insatsvaror och framställda produkter registreras. Tillsammans med kontrollorganets register över jordbruk, slakterier, styckare, bearbetningsföretag, förpackningsföretag och charkuteriföretag och direkt rapportering till kontrollorganet av vilka mängder som produceras, garanterar det här förfarandet produktens spårbarhet genom hela framställningskedjan. Alla fysiska eller juridiska personer som är inskrivna i dessa register omfattas av kontrollorganets kontroller i enlighet med vad som fastställs i produktpecifikationen och den gällande kontrollplanen.

4.5   Framställningsmetod:

De råvaror som används vid framställningen av skinkan måste komma från följande grisar: de traditionella raserna ”Large White Italiana” och ”Landrace Italiana”, såsom de förädlats i enlighet med ”Libro Genealogico Italiano” (den italienska stamboken), eller hanlig avkomma av galtar av dessa raser; hanlig avkomma av galtar av rasen ”Duroc Italian”, såsom den förädlats i enlighet med ”Libro Genealogico Italiano”; hanlig avkomma av galtar av andra raser eller korsningsgaltar, förutsatt att de är resultatet av avelsplaner eller korsningar som överensstämmer med de ändamål som fastställs i ”Libro Genealogico Italiano” när det gäller tunga grisar. Grisarna slaktas mellan nio och femton månaders ålder. Slaktkropparna måste vara klassificerade som tunga i enlighet med förordning (EEG) nr 3220/84 och kommissionens beslut 2001/468/EG av den 8 juni 2001 och i stort räknas till de centrala klasserna enligt det officiella systemet för bedömning av slaktkroppars köttandel.

Ett lår måste väga mer än 11 kg och bearbetningsprocessen måste inledas inom en dag efter leveransen. Saltningen görs i tre steg och måste avslutas inom 21 dagar efter det att bearbetningen påbörjats. Rökningen sker i särskilda anläggningar, och röken (som framställs i externa ugnar som eldas med björkved) kanaliseras och förs in via golvet. Hela rökningsprocessen tar 72 timmar. Temperaturen i rökningsanläggningen är mellan 15 och 20 °C och den relativa luftfuktigheten mellan 50 och 90 %. Efter det att skinkan torkats placeras den i en mognadsanläggning som är utrustad med fönster så att ventileringen sker på naturlig väg och luften byts ut. Mognadslagringen sker vid en temperatur på 16–22 °C och en relativ luftfuktighet på 50–90 %. Under mognadslagringen sprids en pasta över sprickorna i skinkan. Pastan består av 60–80 % grisfett, upp till 25 % spannmålsmjöl, 1 % salt och 1–30 % peppar. Efter den här processen (”stuccatura”) mognadslagras skinkorna i ytterligare minst 10 månader (10 perioder på 30 dagar vardera efter den dag då skinkan började saltas).

En hel ”Prosciutto di Sauris” med ben måste väga minst 7,5 kg. Den kan saluföras hel, med ben, utan ben eller utan ben och skuren, skivad och färdigpackad. Om den saluförs utan ben eller skuren måste den vara vakuumförpackad. Om den saluförs skivad och färdigpackad måste den vara vakuumförpackad eller presenteras i en förpackning med modifierad atmosfär. ”Prosciutto di Sauris” måste benas ur, skäras i bitar, skivas och förpackas i anläggningar inom det område som anges i punkt 4.3 för att konsumenterna ska garanteras en produkt som har de särskilda egenskaper som är förknippade med ”Prosciutto di Sauris”, framför allt när det gäller smak och den typiska rökiga doften.

4.6   Samband:

Den här skinkans typiska egenskaper hänger nära samman med framställningsområdet, framför allt mikroklimatet i Sauris-dalen, och det traditionella sättet att röka köttet. Dalen sträcker sig i öst-västlig riktning och är formad som en skål. I dalen är regnnederbörden mindre än i de övriga delarna av Karniska alperna och Julianska alperna. Läget, de luftströmmar som härrör från dalgångens botten och de omgivande bergen, lufttrycket i ett område som ligger mer än 1 000 meter över havet liksom konstanta vindar som sällan är särskilt kraftiga (tack vare att en damm finns i området), ger milda brisar som blåser uppför bergen på dagen och i motsatt riktning under natten och skapar särskilda hygroskopiska förhållanden som bidrar till en partiell dehydrering av skinkan under konserveringsprocessen. Under processen, som främjas av både biokemiska processer som är knutna till endogena enzymer och saltet, utvecklas en mikroflora (närmare bestämt mögel, vars sporer finns naturligt i mognadsanläggningarna) på skinkans utsida, vilket ger produkten dess särskilda organoleptiska egenskaper. Produktens typiska sötma förklaras av den kyliga luften från övre Lumiei-dalen som tränger in i mognadsanläggningarna, av de rätta saltmängderna och av det faktum att det yttre fettet inte oxiderar. Det är på detta sätt som framställningen av ”Prosciutto di Sauris” är nära knuten till områdets miljömässiga (dvs. klimatmässiga) och biologiska förhållanden. Förutom denna unika miljö är det viktigt med de gamla lokala kunskaperna när det gäller att salta och röka kött för att konservera det. Rökningen, som är en teknik som de första bosättarna i området använde sig av, ger produkten dess särskilda organoleptiska egenskaper, framför allt när det gäller färg och i synnerhet doft och smak. Nu, liksom tidigare, används björk från trakten, och röken ger produkten en mjuk och delikat arom som är karakteristisk för den här skinkan. Den lokala befolkningens kunskaper i kombination med rökningstekniken – en tysk tradition – och saltningen, som är vanligare i den subalpina regionen, bidrar också till den här produktens särskilda organoleptiska egenskaper, framför allt dess behagliga rökiga doft och smak.

4.7   Kontrollorgan:

Kontrollorganet uppfyller kraven i standarden EN 45011.

| Namn: | Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q. |
| --- | --- |
| Adress: | Via Nazionale 33/35 |
| 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Namn:

Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q.

Adress:

Via Nazionale 33/35

33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tfn.

+39 0432956951

Fax

+39 0432956955

E-post:

info@ineq.it

4.8   Märkning:

Varje skinka måste märkas med outplånligt bläck eller en brännstämpel som visar dag, månad (med romerska siffror) och år när bearbetningen påbörjades liksom ursprungsslakteriet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Prosciutto di Sauris” måste anges på italienska med tydliga och outplånliga bokstäver, som lätt kan skiljas från annan text i märkningen, och omedelbart följas av orden ”Indicazione geografica protetta” och/eller förkortningen ”IGP”. Det är tillåtet att ange person- eller firmanamn eller privata märken, under förutsättning att dessa inte innehåller värdeomdömen eller är vilseledande för konsumenten. Logotypen för den skyddade geografiska beteckningen måste återges i märkningen, på förpackningen och i eventuell grafik.

Logotypen utgörs av en mörkblå oval med grön kant. I ovalen, under en kontur av ett vitt berg och två gröna granar, står ordet ”Sauris” i gul skrift strax ovanför två himmelsblå rundade streck.

Image

---