# Euroopa Liidu C 166/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.166.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide18. juuli 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.166.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 166

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide18. juuli 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 166/01 | Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013 | 1 |
| 2009/C 166/02 | Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013 | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 166/01

Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

1

2009/C 166/02

Nõukogu arvamus, 7. juuli 2009, Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

7

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 166/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 166/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 166/04 | Euro vahetuskurss | 13 |
| 2009/C 166/05 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 30. novembri 2007. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Raportöör: Hispaania | 14 |
| 2009/C 166/06 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. veebruari 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Raportöör: Hispaania | 15 |
| 2009/C 166/07 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.792 – Microsoft kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (2001/462/EÜ, ESTÜ, ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 16 |
| 2009/C 166/08 | Komisjoni otsus, 27. veebruar 2008, millega kinnitatakse otsusega K(2005) 4420 (lõplik) Microsoft Corporationile määratud karistusmakse lõppsumma (Juhtum COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 764 (lõplik) all) | 20 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 166/09 | Liikmesriikide tunnustatud ettevõtted, mis tegelevad tubaka esmase töötlemisega | 24 |
| 2009/C 166/10 | Tubakakasvatuslepinguid registreerivad pädevad asutused | 29 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 166/04

Euro vahetuskurss

13

2009/C 166/05

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 30. novembri 2007. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Raportöör: Hispaania

14

2009/C 166/06

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. veebruari 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Raportöör: Hispaania

15

2009/C 166/07

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.792 – Microsoft kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (2001/462/EÜ, ESTÜ, ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (2001/462/EÜ, ESTÜ, ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

16

2009/C 166/08

Komisjoni otsus, 27. veebruar 2008, millega kinnitatakse otsusega K(2005) 4420 (lõplik) Microsoft Corporationile määratud karistusmakse lõppsumma (Juhtum COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 764 (lõplik) all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 764 (lõplik) all)

20

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 166/09

Liikmesriikide tunnustatud ettevõtted, mis tegelevad tubaka esmase töötlemisega

24

2009/C 166/10

Tubakakasvatuslepinguid registreerivad pädevad asutused

29

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 166/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 166/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Konkursikutse – EAC/26/2009 – Tõenditel põhinev poliitika ja selle elluviimine: konkursikutse teadmistevahendusvõrgustiku väljatöötamiseks – parandus (ELT C 142, 23.6.2009) | 33 |

Parandused

2009/C 166/12

Konkursikutse – EAC/26/2009 – Tõenditel põhinev poliitika ja selle elluviimine: konkursikutse teadmistevahendusvõrgustiku väljatöötamiseks – parandus (ELT C 142, 23.6.2009)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

7. juuli 2009,

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

2009/C 166/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2013.

| (2) | 2008. aastal muutus Belgia majanduse jahtumine ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärjel veelgi ulatuslikumaks. Ülemaailmse kaubavahetuse kokkukukkumine, usalduse kadu, jõukuse langus ja raskenenud krediiditingimused olid peamisi põhjuseid, mis viisid Belgia majanduse järsu kokkutõmbumiseni 2008. aasta viimases ja 2009. aasta esimeses kvartalis. Ka 2009. aastaks tervikuna ennustatakse SKP järsku vähenemist. Sellest tulenevalt ennustatakse komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis tööpuuduse suurenemist 2010. aastal üle 10 %. Sellise languse taustal peaks olema peamiseks eesmärgiks panna finantssektor jälle tavapäraselt toimima, taastada sisenõudluse tugevdamiseks tarbijate usaldus ja parandada konkurentsivõimet. Majanduslangus halvendab märkimisväärselt riigi rahandust, kusjuures valitsemissektori puudujääk suureneb komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt 1,2 %lt SKPst 2008. aastal üle 6 %ni SKPst 2010. aastal. Peamiselt tuleneb puudujääk automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest ning föderaal- ja regionaalvalitsuste poolt 2008. aasta lõpus vastu võetud majanduse elavdamise kavadest (0,5 % SKPst 2009. ja 0,4 % SKPst 2010. aastal). Elavdamiskavadele eelnesid muud meetmed (ligikaudu 0,4 % SKPst), mis olid juba 2009. aasta eelarves ette nähtud. Peamiselt nähakse elavdamiskavadega ette tööhõive maksustamise vähendamine, käibemaksumäära vähendamine eluasemeehituses, riiklike investeeringute kiirendamine ja ettevõtjate likviidsuse toetamine. Samuti on valitsus rakendanud teatavaid struktuurireforme, sealhulgas tööturu toimimise parandamiseks. |
| --- | --- |

(2)

2008. aastal muutus Belgia majanduse jahtumine ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärjel veelgi ulatuslikumaks. Ülemaailmse kaubavahetuse kokkukukkumine, usalduse kadu, jõukuse langus ja raskenenud krediiditingimused olid peamisi põhjuseid, mis viisid Belgia majanduse järsu kokkutõmbumiseni 2008. aasta viimases ja 2009. aasta esimeses kvartalis. Ka 2009. aastaks tervikuna ennustatakse SKP järsku vähenemist. Sellest tulenevalt ennustatakse komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis tööpuuduse suurenemist 2010. aastal üle 10 %. Sellise languse taustal peaks olema peamiseks eesmärgiks panna finantssektor jälle tavapäraselt toimima, taastada sisenõudluse tugevdamiseks tarbijate usaldus ja parandada konkurentsivõimet. Majanduslangus halvendab märkimisväärselt riigi rahandust, kusjuures valitsemissektori puudujääk suureneb komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt 1,2 %lt SKPst 2008. aastal üle 6 %ni SKPst 2010. aastal. Peamiselt tuleneb puudujääk automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest ning föderaal- ja regionaalvalitsuste poolt 2008. aasta lõpus vastu võetud majanduse elavdamise kavadest (0,5 % SKPst 2009. ja 0,4 % SKPst 2010. aastal). Elavdamiskavadele eelnesid muud meetmed (ligikaudu 0,4 % SKPst), mis olid juba 2009. aasta eelarves ette nähtud. Peamiselt nähakse elavdamiskavadega ette tööhõive maksustamise vähendamine, käibemaksumäära vähendamine eluasemeehituses, riiklike investeeringute kiirendamine ja ettevõtjate likviidsuse toetamine. Samuti on valitsus rakendanud teatavaid struktuurireforme, sealhulgas tööturu toimimise parandamiseks.

| (3) | Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajandusstsenaariumis nähakse ette, et reaalne SKP väheneb pärast 2008. aasta 1,1 %st kasvu 2009. aastal 1,9 % ning saavutab 2010. aastaks kasvumäära 0,6 % ja ülejäänud programmiperioodi aastateks keskmiselt 2,25 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) tuleb seda prognoosi pidada ilmselgelt liiga optimistlikuks. 2009. ja 2010. aastaks prognoositav majanduskasv on kiirelt halvenevat rahvusvahelist majanduskeskkonda, 2009. aasta esimese kvartali SKP hinnangulist 3,1 %st vähenemist 2008. aasta esimese kvartali suhtes ja jätkuvalt madalaid usaldusnäitajaid arvestades ülepakutud. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajandusstsenaariumis nähakse ette, et reaalne SKP väheneb pärast 2008. aasta 1,1 %st kasvu 2009. aastal 1,9 % ning saavutab 2010. aastaks kasvumäära 0,6 % ja ülejäänud programmiperioodi aastateks keskmiselt 2,25 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) tuleb seda prognoosi pidada ilmselgelt liiga optimistlikuks. 2009. ja 2010. aastaks prognoositav majanduskasv on kiirelt halvenevat rahvusvahelist majanduskeskkonda, 2009. aasta esimese kvartali SKP hinnangulist 3,1 %st vähenemist 2008. aasta esimese kvartali suhtes ja jätkuvalt madalaid usaldusnäitajaid arvestades ülepakutud.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse SKP vähenemist 2009. aastal 3,5 % ja 2010. aastal 0,2 %. Ka keskpika perioodi kasvuootusi võib pidada liiga optimistlikuks, kuna nii stabiilsusprogrammi andmete alusel ümber arvutatud kui ka komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatud SKP keskmine kasv tuleb palju väiksem. Stabiilsusprogrammis prognoositav inflatsioonimäär, mis oli 2009. aastaks 0,7 % ja 2010. aastaks 1,8 %, näib suhteliselt kõrge, kuid võib siiski osutuda realistlikuks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse SKP vähenemist 2009. aastal 3,5 % ja 2010. aastal 0,2 %. Ka keskpika perioodi kasvuootusi võib pidada liiga optimistlikuks, kuna nii stabiilsusprogrammi andmete alusel ümber arvutatud kui ka komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatud SKP keskmine kasv tuleb palju väiksem. Stabiilsusprogrammis prognoositav inflatsioonimäär, mis oli 2009. aastaks 0,7 % ja 2010. aastaks 1,8 %, näib suhteliselt kõrge, kuid võib siiski osutuda realistlikuks.

| (5) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustas 2008. aastal 1,2 % SKPst, ehkki eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli eesmärgiks seatud tasakaalus eelarve. Tulud olid 0,4 SKP protsendipunkti väiksemad ja kulud 0,8 SKP protsendipunkti suuremad kui prognoositud. Halvema eelarvetulemuse põhjuseks on peamiselt oodatust madalam SKP nominaalkasv (2,9 %, ehkki 2008. aasta aprillis esitatud ajakohastatud programmis prognoositi kasvuks 4,6 %) ning valitsemissektorile esitatud arvete kiirem väljamaksmine elavdamiskava kohaselt aasta lõpus. |
| --- | --- |

(5)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustas 2008. aastal 1,2 % SKPst, ehkki eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli eesmärgiks seatud tasakaalus eelarve. Tulud olid 0,4 SKP protsendipunkti väiksemad ja kulud 0,8 SKP protsendipunkti suuremad kui prognoositud. Halvema eelarvetulemuse põhjuseks on peamiselt oodatust madalam SKP nominaalkasv (2,9 %, ehkki 2008. aasta aprillis esitatud ajakohastatud programmis prognoositi kasvuks 4,6 %) ning valitsemissektorile esitatud arvete kiirem väljamaksmine elavdamiskava kohaselt aasta lõpus.

| (6) | Ajakohastatud versioonis seatakse 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 3,4 % SKPst ning komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis 4,5 % SKPst. 2009. aasta suurenenud puudujääk tuleneb peamiselt automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest (ligikaudu 2,5 % SKPst), 2009. aasta eelarvesse lisatud nõudluse suurendamise meetmest (0,4 % SKPst) ning föderaal- ja regionaalvalitsuste poolt vastu võetud fiskaalstiimulite pakmetest (0,5 % SKPst). Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2 %lt SKPst 2008. aastal 2,5 %ni SKPst 2009. aastal (komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümber arvutatud kujul). Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis oodatakse 2009. aastal struktuurse puudujäägi veelgi ulatuslikumat suurenemist (1 protsendipunkti võrra). Seega võib 2009. aasta eelarveseisundit pidada ekspansiivseks, mis on ka kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Euroopa majanduse elavdamise kavaga seotud stiimulite (0,5 % SKPst) kõrval on sellise strateegia taga ka juba varem majapidamiste ostujõu suurendamiseks kehtestatud meetmed (0,4 % SKPst). Seetõttu ulatub netomõju ligikaudu 0,9 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud versioonis seatakse 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 3,4 % SKPst ning komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis 4,5 % SKPst. 2009. aasta suurenenud puudujääk tuleneb peamiselt automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest (ligikaudu 2,5 % SKPst), 2009. aasta eelarvesse lisatud nõudluse suurendamise meetmest (0,4 % SKPst) ning föderaal- ja regionaalvalitsuste poolt vastu võetud fiskaalstiimulite pakmetest (0,5 % SKPst). Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2 %lt SKPst 2008. aastal 2,5 %ni SKPst 2009. aastal (komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümber arvutatud kujul). Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis oodatakse 2009. aastal struktuurse puudujäägi veelgi ulatuslikumat suurenemist (1 protsendipunkti võrra). Seega võib 2009. aasta eelarveseisundit pidada ekspansiivseks, mis on ka kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Euroopa majanduse elavdamise kavaga seotud stiimulite (0,5 % SKPst) kõrval on sellise strateegia taga ka juba varem majapidamiste ostujõu suurendamiseks kehtestatud meetmed (0,4 % SKPst). Seetõttu ulatub netomõju ligikaudu 0,9 %ni SKPst.

| (7) | Stabiilsusprogrammis ei esitata põhjendatud eelarveseisundi keskpika perioodi strateegiat ning see ei vasta olulistele stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Tuleb rõhutada, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 3 lõike 2 punktis c on sätestatud nõue esitada võetud „eelarvealaste ja muude majanduspoliitikaga seotud meetmete üksikasjalik kvantitatiivne hinnang”. Lisaks viidatakse tegevusjuhendis selgesõnaliselt vajadusele lisada teave „tulu- ja kulusuhtele ning nende komponentidele”, samuti nende [jagunemisele] „valitsemissektori eelarve alaosade kaupa”. Seda teavet ei ole edastatud. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse vajadust vähendada üldist puudujääki pärast 2011. aastat, kuid selles ei esitata teavet selle saavutamiseks võetavate meetmete kohta, samuti ei käsitleta üldise eelarve tulu- ja kulupoole komponentide eeldatavat arengut ega valitsussektori eri tasemete jaoks seatud eesmärke. Eelarve üldpuudujääk suureneb stabiilsusprogrammi järgi 2010. aastaks 4 %ni SKPst ning väheneb seejärel programmiperioodi lõpuks 1,5 %le SKPst. Esmane eelarveseisund järgib üldjoontes sama mustrit. Ümber arvutatud struktuurne puudujääk suureneb 2010. aastaks 0,2 protsendipunkti ning hakkab seejärel järk-järgult ja eriti 2012. ja 2013. aastal vähenema. Stabiilsusprogrammis ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid arvesse võtmata arvutatud eelarveseisundi ülejääk suurusega 0,5 % SKPst) saavutamist programmiperioodi jooksul. Programmi kohaselt on selle eesmärgi saavutamiseks vaja võtta parandusmeetmeid, eriti arvestades seda, et eelmistel aastatel võetud meetmed ja fiskaalstiimulite pake suurendavad eelarve ekspansiivsust kogu programmiperioodi kestel. Ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt ulatub valitsemissektori võlg, mis 2007. aastal oli 84 % SKPst, 2008. aastal 89,6 %ni SKPst. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoorma suurenemist SKP suhtes 2009. aastal ka võlapositsioonide muutuse ja eelarvepuudujäägi märkimisväärselt suur vahe, mis peamiselt kajastab pankade päästmiseks tehtud väljamakseid (6 % SKPst). Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et 2010. aastal suureneb võlakoorem 95 %ni SKPst, stabiliseerub 2011. aastal ja hakkab seejärel tasapisi vähenema. Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt aga ulatub võlakoorem 2009. aastal 96 %ni SKPst ja 2010. aastal ületab see 100 % SKPst, kusjuures erinevust ajakohastatud stabiilsusprogrammiga põhjustab erinev majanduskasvu ja valitsemissektori üldpuudujäägi prognoos. |
| --- | --- |

(7)

Stabiilsusprogrammis ei esitata põhjendatud eelarveseisundi keskpika perioodi strateegiat ning see ei vasta olulistele stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Tuleb rõhutada, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 3 lõike 2 punktis c on sätestatud nõue esitada võetud „eelarvealaste ja muude majanduspoliitikaga seotud meetmete üksikasjalik kvantitatiivne hinnang”. Lisaks viidatakse tegevusjuhendis selgesõnaliselt vajadusele lisada teave „tulu- ja kulusuhtele ning nende komponentidele”, samuti nende [jagunemisele] „valitsemissektori eelarve alaosade kaupa”. Seda teavet ei ole edastatud. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse vajadust vähendada üldist puudujääki pärast 2011. aastat, kuid selles ei esitata teavet selle saavutamiseks võetavate meetmete kohta, samuti ei käsitleta üldise eelarve tulu- ja kulupoole komponentide eeldatavat arengut ega valitsussektori eri tasemete jaoks seatud eesmärke. Eelarve üldpuudujääk suureneb stabiilsusprogrammi järgi 2010. aastaks 4 %ni SKPst ning väheneb seejärel programmiperioodi lõpuks 1,5 %le SKPst. Esmane eelarveseisund järgib üldjoontes sama mustrit. Ümber arvutatud struktuurne puudujääk suureneb 2010. aastaks 0,2 protsendipunkti ning hakkab seejärel järk-järgult ja eriti 2012. ja 2013. aastal vähenema. Stabiilsusprogrammis ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid arvesse võtmata arvutatud eelarveseisundi ülejääk suurusega 0,5 % SKPst) saavutamist programmiperioodi jooksul. Programmi kohaselt on selle eesmärgi saavutamiseks vaja võtta parandusmeetmeid, eriti arvestades seda, et eelmistel aastatel võetud meetmed ja fiskaalstiimulite pake suurendavad eelarve ekspansiivsust kogu programmiperioodi kestel. Ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt ulatub valitsemissektori võlg, mis 2007. aastal oli 84 % SKPst, 2008. aastal 89,6 %ni SKPst. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoorma suurenemist SKP suhtes 2009. aastal ka võlapositsioonide muutuse ja eelarvepuudujäägi märkimisväärselt suur vahe, mis peamiselt kajastab pankade päästmiseks tehtud väljamakseid (6 % SKPst). Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et 2010. aastal suureneb võlakoorem 95 %ni SKPst, stabiliseerub 2011. aastal ja hakkab seejärel tasapisi vähenema. Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt aga ulatub võlakoorem 2009. aastal 96 %ni SKPst ja 2010. aastal ületab see 100 % SKPst, kusjuures erinevust ajakohastatud stabiilsusprogrammiga põhjustab erinev majanduskasvu ja valitsemissektori üldpuudujäägi prognoos.

| (8) | Ehkki mitmete peamiste andmete puudumine ning tegevusjuhendi eeskirjade rikkumine muudab stabiilsusprogrammi hindamise väga raskeks, on selge, et eelarve-eesmärkide saavutamine on kogu programmiperioodil ohus. Esiteks halveneb makromajanduslik keskkond programmiperioodi kestel suure tõenäosusega rohkem kui prognoositud. Teiseks on (struktuuri-)eesmärkide saavutamine võimalik üksnes mahukate lisameetmete võtmisel. Kuid stabiilsusprogrammis sellistele meetmetele ei viidata ega käsitleta seda, kuidas arvatakse arenevat tulude ja kulude peamisi komponente, mille alusel eesmärgid on seatud, mistõttu ilmneb, et keskpika perioodi eelarvestrateegia ei toeta eesmärkide saavutamist. See, et majanduse elavdamise meetmed on püsiva loomuga ning nende tasakaalustamiseks ei ole edaspidi sääste ette nähtud, ainult suurendab riske ning on vastuolus Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud juhtnööridega, mis Euroopa Ülemkogus 11. detsembril 2008. aastal kokku lepiti. Lisaks on Belgia valitsusasutustel eelarve-eesmärkide saavutamisega varemgi probleeme olnud (vt punkt 9). Lõpuks võivad pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid suurendada tulevikus käikuminemise korral valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormat. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, kujuneb ka võlakoorem ilmselt suuremaks kui programmis kavandatud. |
| --- | --- |

(8)

Ehkki mitmete peamiste andmete puudumine ning tegevusjuhendi eeskirjade rikkumine muudab stabiilsusprogrammi hindamise väga raskeks, on selge, et eelarve-eesmärkide saavutamine on kogu programmiperioodil ohus. Esiteks halveneb makromajanduslik keskkond programmiperioodi kestel suure tõenäosusega rohkem kui prognoositud. Teiseks on (struktuuri-)eesmärkide saavutamine võimalik üksnes mahukate lisameetmete võtmisel. Kuid stabiilsusprogrammis sellistele meetmetele ei viidata ega käsitleta seda, kuidas arvatakse arenevat tulude ja kulude peamisi komponente, mille alusel eesmärgid on seatud, mistõttu ilmneb, et keskpika perioodi eelarvestrateegia ei toeta eesmärkide saavutamist. See, et majanduse elavdamise meetmed on püsiva loomuga ning nende tasakaalustamiseks ei ole edaspidi sääste ette nähtud, ainult suurendab riske ning on vastuolus Euroopa majanduse elavdamise kavas sätestatud juhtnööridega, mis Euroopa Ülemkogus 11. detsembril 2008. aastal kokku lepiti. Lisaks on Belgia valitsusasutustel eelarve-eesmärkide saavutamisega varemgi probleeme olnud (vt punkt 9). Lõpuks võivad pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid suurendada tulevikus käikuminemise korral valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormat. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, kujuneb ka võlakoorem ilmselt suuremaks kui programmis kavandatud.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulutuste märkimisväärsest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Muu hulgas tähendab see, et Belgia ei ole veel piisaval määral reforminud oma pensionisüsteemi ega suurendanud tegelikku pensioniga ja vähendanud pensionikulusid. Stabiilsusprogrammis avaldatud 2008. aasta hinnanguline eelarveseisund on halvem kui eelmises programmis prognoositud, mistõttu ei vähene selle järgi jätkusuutlikkuse mahajäämus sel määral, kui esialgu loodeti. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadprognoosis avaldatud 2009. aasta eelarveseisundist, suureneb jätkusuutlikkuse mahajäämus oluliselt. Lisaks on ka valitsemissektori koguvõlg SKP suhtes oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Tööturu ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformimine suurendaks potentsiaalset kasvu ja aitaks vähenda riigi rahanduse jätkusuutlikkust varitsevaid ohte, mis on praegu keskmisel tasemel. Finantskriisi mõju leevendamiseks eraldatud vahendid suurendavad ilmselt võlakoormat rohkem kui stabiilsusprogrammis prognoositud, kui edaspidi ei võeta ette kulude kärpimist. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulutuste märkimisväärsest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Muu hulgas tähendab see, et Belgia ei ole veel piisaval määral reforminud oma pensionisüsteemi ega suurendanud tegelikku pensioniga ja vähendanud pensionikulusid. Stabiilsusprogrammis avaldatud 2008. aasta hinnanguline eelarveseisund on halvem kui eelmises programmis prognoositud, mistõttu ei vähene selle järgi jätkusuutlikkuse mahajäämus sel määral, kui esialgu loodeti. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadprognoosis avaldatud 2009. aasta eelarveseisundist, suureneb jätkusuutlikkuse mahajäämus oluliselt. Lisaks on ka valitsemissektori koguvõlg SKP suhtes oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Tööturu ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformimine suurendaks potentsiaalset kasvu ja aitaks vähenda riigi rahanduse jätkusuutlikkust varitsevaid ohte, mis on praegu keskmisel tasemel. Finantskriisi mõju leevendamiseks eraldatud vahendid suurendavad ilmselt võlakoormat rohkem kui stabiilsusprogrammis prognoositud, kui edaspidi ei võeta ette kulude kärpimist.

| (10) | 2007. aastani õnnestus Belgial hoida eelarve üldjoontes tasakaalus (3). Siiski on eelarve-eesmärke stabiilsusprogrammi ajakohastamise käigus ka suhteliselt soodsates makromajanduslikes oludes korduvalt lõdvendatud. Lisaks on senised tulemused saavutatud mitmel puhul puudujäägi ühekordse suurendamise teel, millel on negatiivne mõju tulevaste aastate eelarvetele, ning intressikulu vähenemise juures. Kehtestatud stiimulite tõttu on nüüd vaja eelarve tasakaalustamiseks teha palju suuremaid jõupingutusi, samuti tuleb panna piir valitsemissektori võlakoorma kasvule, mistõttu tuleks eelarveraamistik muuta oluliselt rangemaks, nähes muu hulgas ette kulutuste siduvad mitmeaastased ülemmäärad, sõlmides valitsemissektori eri tasandite vahel eelarve täitmise kokkulepped ning kehtestades eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks ühtlasi asjakohase sunnimehhanismi. |
| --- | --- |

(10)

2007. aastani õnnestus Belgial hoida eelarve üldjoontes tasakaalus (3). Siiski on eelarve-eesmärke stabiilsusprogrammi ajakohastamise käigus ka suhteliselt soodsates makromajanduslikes oludes korduvalt lõdvendatud. Lisaks on senised tulemused saavutatud mitmel puhul puudujäägi ühekordse suurendamise teel, millel on negatiivne mõju tulevaste aastate eelarvetele, ning intressikulu vähenemise juures. Kehtestatud stiimulite tõttu on nüüd vaja eelarve tasakaalustamiseks teha palju suuremaid jõupingutusi, samuti tuleb panna piir valitsemissektori võlakoorma kasvule, mistõttu tuleks eelarveraamistik muuta oluliselt rangemaks, nähes muu hulgas ette kulutuste siduvad mitmeaastased ülemmäärad, sõlmides valitsemissektori eri tasandite vahel eelarve täitmise kokkulepped ning kehtestades eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks ühtlasi asjakohase sunnimehhanismi.

| (11) | Seoses puhkenud finantskriisiga on Belgia valitsus võtnud finantssektori stabiilsuse tagamiseks mitmeid meetmeid. Neist olulisim on kapitali eraldamine neljale suurimale pangale summas, mis ulatub 6 %ni SKPst. Samuti on valitsus andnud garantii mõne süsteemipanga riskantsetest varadest moodustatud portfellile. Ühtlasi on valitsus taganud mõnel puhul asjaomase panga taotluse korral ja teatud tingimuste alusel institutsionaalseid ja pankadevahelisi laene. Samas võetakse garantiide eest tasu ja kuigi nende kogusumma ulatub üle ühe kolmandiku SKPst, mõjutavad need eelarvet ainult käikuminemise korral. Ja lõpuks andis Belgia valitsus kõikidele erapankade hoiustele garantii summas kuni 100 000 eurot ning laiendas seda teatavatele kindlustustoodetele, samuti asjakohase tasu eest. |
| --- | --- |

(11)

Seoses puhkenud finantskriisiga on Belgia valitsus võtnud finantssektori stabiilsuse tagamiseks mitmeid meetmeid. Neist olulisim on kapitali eraldamine neljale suurimale pangale summas, mis ulatub 6 %ni SKPst. Samuti on valitsus andnud garantii mõne süsteemipanga riskantsetest varadest moodustatud portfellile. Ühtlasi on valitsus taganud mõnel puhul asjaomase panga taotluse korral ja teatud tingimuste alusel institutsionaalseid ja pankadevahelisi laene. Samas võetakse garantiide eest tasu ja kuigi nende kogusumma ulatub üle ühe kolmandiku SKPst, mõjutavad need eelarvet ainult käikuminemise korral. Ja lõpuks andis Belgia valitsus kõikidele erapankade hoiustele garantii summas kuni 100 000 eurot ning laiendas seda teatavatele kindlustustoodetele, samuti asjakohase tasu eest.

| (12) | Seoses finantskriisiga on Belgia valitsus võtnud ka meetmeid majanduse elavdamiseks. Föderaalvalitsuse meetmepakme suurus on 2009. aastal 0,5 % SKPst ja 2010. aastal 0,4 % SKPst ning selle peamised eesmärgid on järgmised: i) toetada ettevõtjaid (likviidsustoetus) valitsemissektorile esitatud arvete kiirema tasumise ja maksesoodustuste teel; ii) parandada töötushüvitiste suurendamisega majapidamiste ostujõudu; iii) toetada tööjõu maksustamise vähendamise abil tööhõivet; (iv) innustada investeerimist, nähes ette käibemaksusoodustusi elamuehitussektoris ja tehes uusi riiklike, peamiselt infrastruktuuriinvesteeringuid. Regionaalvalitsuste pakmed keskendusid ettevõtjate rahastamisvõimaluste parandamisele, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ning alustavate ettevõtjate puhul. Kuna manööverdamisruum on väike, võib neid fiskaalstiimuleid pidada majanduslanguse ulatust arvesse võttes piisavaks. Enamik meetmetest on üldjoontes kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning pakme tulu- ja kulupool on tasakaalus. Seevastu ei tundu tööhõive maksustamise vähendamine, mis puudutab suuremas osas enamikku töötajaist, ja küttetoetus, mis on ette nähtud kõikidele majapidamistele, olevat piisavalt sihipärane. Samuti võib osa stiimulitest, sealhulgas investeeringute pakmed ja tööhõive kulude vähendamine, jääda kriisi vahetu mõju leevendamiseks hiljaks. Lõpuks tuleb tõdeda, et isegi järgnevatel aastatel ei ole ette nähtud meetmeid stiimulite püsiva iseloomuga osa tasakaalustamiseks (0,1 % SKPst 2009. aastal ja 0,3 % SKPst 2010. aastal), eelkõige seoses tööhõive maksustamise vähendamisega. Pake hõlmab piiratud hulgal struktuurimeetmeid, nagu aktiivse tööturupoliitika parandamine, tööjõu maksustamise vähendamine ning teadus- ja arendustegevuse toetamine, mis peaksid mingil määral leevendama majanduskasvu pidurdumise mõju ning aitama sel viisil koos kaubaturu reformimisega leida lahendusi pikaajalistele majandusprobleemidele. Kõnealused meetmed on kooskõlas Lissaboni struktuurireformi tegevuskavaga ning riigispetsiifiliste soovitustega, mille komisjon pakkus välja 28. jaanuaril 2009 Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia alusel ja mille nõukogu 28. aprillil vastu võttis. Majanduse elavdamise pakmetes sisalduvad struktuurimeetmed on tervitatavad, kuid need ei ole piisavalt ulatuslikud, et aidata kõrvaldada pikema perioodi kitsaskohti, eelkõige seoses riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja tööturu tõhususega. |
| --- | --- |

(12)

Seoses finantskriisiga on Belgia valitsus võtnud ka meetmeid majanduse elavdamiseks. Föderaalvalitsuse meetmepakme suurus on 2009. aastal 0,5 % SKPst ja 2010. aastal 0,4 % SKPst ning selle peamised eesmärgid on järgmised: i) toetada ettevõtjaid (likviidsustoetus) valitsemissektorile esitatud arvete kiirema tasumise ja maksesoodustuste teel; ii) parandada töötushüvitiste suurendamisega majapidamiste ostujõudu; iii) toetada tööjõu maksustamise vähendamise abil tööhõivet; (iv) innustada investeerimist, nähes ette käibemaksusoodustusi elamuehitussektoris ja tehes uusi riiklike, peamiselt infrastruktuuriinvesteeringuid. Regionaalvalitsuste pakmed keskendusid ettevõtjate rahastamisvõimaluste parandamisele, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ning alustavate ettevõtjate puhul. Kuna manööverdamisruum on väike, võib neid fiskaalstiimuleid pidada majanduslanguse ulatust arvesse võttes piisavaks. Enamik meetmetest on üldjoontes kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning pakme tulu- ja kulupool on tasakaalus. Seevastu ei tundu tööhõive maksustamise vähendamine, mis puudutab suuremas osas enamikku töötajaist, ja küttetoetus, mis on ette nähtud kõikidele majapidamistele, olevat piisavalt sihipärane. Samuti võib osa stiimulitest, sealhulgas investeeringute pakmed ja tööhõive kulude vähendamine, jääda kriisi vahetu mõju leevendamiseks hiljaks. Lõpuks tuleb tõdeda, et isegi järgnevatel aastatel ei ole ette nähtud meetmeid stiimulite püsiva iseloomuga osa tasakaalustamiseks (0,1 % SKPst 2009. aastal ja 0,3 % SKPst 2010. aastal), eelkõige seoses tööhõive maksustamise vähendamisega. Pake hõlmab piiratud hulgal struktuurimeetmeid, nagu aktiivse tööturupoliitika parandamine, tööjõu maksustamise vähendamine ning teadus- ja arendustegevuse toetamine, mis peaksid mingil määral leevendama majanduskasvu pidurdumise mõju ning aitama sel viisil koos kaubaturu reformimisega leida lahendusi pikaajalistele majandusprobleemidele. Kõnealused meetmed on kooskõlas Lissaboni struktuurireformi tegevuskavaga ning riigispetsiifiliste soovitustega, mille komisjon pakkus välja 28. jaanuaril 2009 Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia alusel ja mille nõukogu 28. aprillil vastu võttis. Majanduse elavdamise pakmetes sisalduvad struktuurimeetmed on tervitatavad, kuid need ei ole piisavalt ulatuslikud, et aidata kõrvaldada pikema perioodi kitsaskohti, eelkõige seoses riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja tööturu tõhususega.

| (13) | Üldiselt võib struktuurse muutuse põhjal ja eelarve-eesmärkide saavutamise ebakindlust arvestades pidada Belgia 2009. aasta eelarveseisundit ekspansiivseks, mis on ka kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Osaliselt ongi see seotud valitsuse tegevusega Euroopa majanduse elavdamise kava elluviimisel. Järgnevatel aastatel (2010 ja 2011) muutub eelarveseisund stabiilsusprogrammi kohaselt üldiselt neutraalseks ja 2012. aastal kitsendavaks. Kuigi 2010. ja järgnevate aastate eelarveseisundi hindamist raskendas oluliselt stabiilsusprogrammis esitatud andmete puudulikkus, on ilmne, et eelarve-eesmärkide saavutamine on ohus, muu hulgas seetõttu, et selleks puudub stabiilsuse ja kasvu pakti kohane keskpika perioodi eelarvestrateegia. Seepärast võib oletada, et eelarveseisund on kuni 2011. aastani ekspansiivne ja muutub parimal juhul neutraalseks alles pärast seda. Stabiilsusprogrammis ennustatakse, et üldpuudujääk jõuab kontrollväärtuse piiresse alles 2012. aastal. Veel enam, arvestades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, sealhulgas valitsemissektori väga suurt võlakoormat, mis liiatigi ei näita programmiperioodil vähenemise märke, rääkimata kontrollväärtuse saavutamisest, ja finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmetest tulenevaid märkimisväärseid kohustusi, ei tundu üldpuudujäägi vähendamine asjakohane. |
| --- | --- |

(13)

Üldiselt võib struktuurse muutuse põhjal ja eelarve-eesmärkide saavutamise ebakindlust arvestades pidada Belgia 2009. aasta eelarveseisundit ekspansiivseks, mis on ka kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Osaliselt ongi see seotud valitsuse tegevusega Euroopa majanduse elavdamise kava elluviimisel. Järgnevatel aastatel (2010 ja 2011) muutub eelarveseisund stabiilsusprogrammi kohaselt üldiselt neutraalseks ja 2012. aastal kitsendavaks. Kuigi 2010. ja järgnevate aastate eelarveseisundi hindamist raskendas oluliselt stabiilsusprogrammis esitatud andmete puudulikkus, on ilmne, et eelarve-eesmärkide saavutamine on ohus, muu hulgas seetõttu, et selleks puudub stabiilsuse ja kasvu pakti kohane keskpika perioodi eelarvestrateegia. Seepärast võib oletada, et eelarveseisund on kuni 2011. aastani ekspansiivne ja muutub parimal juhul neutraalseks alles pärast seda. Stabiilsusprogrammis ennustatakse, et üldpuudujääk jõuab kontrollväärtuse piiresse alles 2012. aastal. Veel enam, arvestades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, sealhulgas valitsemissektori väga suurt võlakoormat, mis liiatigi ei näita programmiperioodil vähenemise märke, rääkimata kontrollväärtuse saavutamisest, ja finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmetest tulenevaid märkimisväärseid kohustusi, ei tundu üldpuudujäägi vähendamine asjakohane.

| (14) | Hoolimata sellest, et ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati neli kuud pärast ametlikku tähtaega, on selles puudu suur hulk stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikke ja vabatahtlikke andmeid (4). Nimetatud andmete puuduolek raskendas nõukogul stabiilsusprogrammi ja eelkõige keskpika perioodi eelarvestrateegia hindamist. |
| --- | --- |

(14)

Hoolimata sellest, et ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati neli kuud pärast ametlikku tähtaega, on selles puudu suur hulk stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikke ja vabatahtlikke andmeid (4). Nimetatud andmete puuduolek raskendas nõukogul stabiilsusprogrammi ja eelkõige keskpika perioodi eelarvestrateegia hindamist.

| (15) | Üldine järeldus on, et Belgia riigi rahanduse olukord oli perioodi alguses valitsemissektori kõrge võlakoorma tõttu suhteliselt ebasoodne ning majanduslangus avaldab sellele märgatavat mõju. 2009. aasta eelarveseisund on ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Eelkõige tuleneb see fiskaalstiimulitest, ehkki nende suurust tuli kõrge võlakoorma tõttu piirata. Valitsemissektori eelarve puudujääk ületab 2009. aastal kontrollväärtuse (3 % SKPst). Ka valitsemissektori üldine võlakoorem (suhtena SKPsse), mis hakkas uuesti suurenema 2008. aastal finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmete tõttu, suureneb eeldatavalt edaspidi veelgi. Meenutagem, et sellele eelnes märkimisväärne vähenemine 134 %lt 1993. aastal 84 %ni 2007. aastal. Stabiilsusprogrammis on ette nähtud liikumine tasakaalustatud eelarvepositsiooni suunas ja üldise puudujäägi järkjärguline vähendamine, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kuna stabiilsusprogrammist puudub väga olulisi andmeid, näiteks seoses kulu- ja tulusuhte arenguga, oli selles esitatud puudujäägi- ja võlaeesmärke väga raske hinnata. See, kuidas kavatsetakse neid eesmärke saavutada, on selgitatud puudulikult, mistõttu võib jääda mulje, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohane keskpika perioodi põhjendatud eelarvestrateegia puudub. Eelarve-eesmärkide saavutamine on kindlasti kogu programmiperioodi jooksul suures ohus, sest nende püstitamisel on makromajanduslikku olukorda hinnatud liiga optimistlikult ning asjakohaseid toetavaid meetmeid ei ole ette nähtud. Samuti tuleb muu hulgas võlakoorma kiiret kasvu ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust arvestades rõhutada, et stabiilsusprogrammis ei väljendata ka valmisolekut puudujääki majandusliku olukorra paranedes vähendama asuda. |
| --- | --- |

(15)

Üldine järeldus on, et Belgia riigi rahanduse olukord oli perioodi alguses valitsemissektori kõrge võlakoorma tõttu suhteliselt ebasoodne ning majanduslangus avaldab sellele märgatavat mõju. 2009. aasta eelarveseisund on ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Eelkõige tuleneb see fiskaalstiimulitest, ehkki nende suurust tuli kõrge võlakoorma tõttu piirata. Valitsemissektori eelarve puudujääk ületab 2009. aastal kontrollväärtuse (3 % SKPst). Ka valitsemissektori üldine võlakoorem (suhtena SKPsse), mis hakkas uuesti suurenema 2008. aastal finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmete tõttu, suureneb eeldatavalt edaspidi veelgi. Meenutagem, et sellele eelnes märkimisväärne vähenemine 134 %lt 1993. aastal 84 %ni 2007. aastal. Stabiilsusprogrammis on ette nähtud liikumine tasakaalustatud eelarvepositsiooni suunas ja üldise puudujäägi järkjärguline vähendamine, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kuna stabiilsusprogrammist puudub väga olulisi andmeid, näiteks seoses kulu- ja tulusuhte arenguga, oli selles esitatud puudujäägi- ja võlaeesmärke väga raske hinnata. See, kuidas kavatsetakse neid eesmärke saavutada, on selgitatud puudulikult, mistõttu võib jääda mulje, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohane keskpika perioodi põhjendatud eelarvestrateegia puudub. Eelarve-eesmärkide saavutamine on kindlasti kogu programmiperioodi jooksul suures ohus, sest nende püstitamisel on makromajanduslikku olukorda hinnatud liiga optimistlikult ning asjakohaseid toetavaid meetmeid ei ole ette nähtud. Samuti tuleb muu hulgas võlakoorma kiiret kasvu ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust arvestades rõhutada, et stabiilsusprogrammis ei väljendata ka valmisolekut puudujääki majandusliku olukorra paranedes vähendama asuda.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Belgiat üles:

| i) | esitama hiljemalt 20. septembriks stabiilsusprogrammi täiendus, sealhulgas hästi põhjendatud keskpika perioodi eelarvestrateegia, ning järgima täpsemalt tegevusjuhises esitatud andmenõudeid, eriti kohustuslike andmete nõudeid; |
| --- | --- |

i)

esitama hiljemalt 20. septembriks stabiilsusprogrammi täiendus, sealhulgas hästi põhjendatud keskpika perioodi eelarvestrateegia, ning järgima täpsemalt tegevusjuhises esitatud andmenõudeid, eriti kohustuslike andmete nõudeid;

| ii) | rakendama kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga kavandatud fiskaalstiimuleid, vältides samas struktuurse tasakaalu halvenemist 2009. aastal, ning hakkama eelarvet uuesti konsolideerima alates 2010. aastast, kui on oodata majanduse paranemist, ning intensiivistama struktuurseid konsolideerimise jõupingutusi 2011. aastal; |
| --- | --- |

ii)

rakendama kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga kavandatud fiskaalstiimuleid, vältides samas struktuurse tasakaalu halvenemist 2009. aastal, ning hakkama eelarvet uuesti konsolideerima alates 2010. aastast, kui on oodata majanduse paranemist, ning intensiivistama struktuurseid konsolideerimise jõupingutusi 2011. aastal;

| iii) | parandama rangema eelarveraamistiku abil riigi rahanduse kvaliteeti, kehtestades kulutuste siduvad mitmeaastased ülemmäärad, sõlmides valitsemissektori eri tasandite vahel eelarve täitmise kokkuleppeid ning kehtestades eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks ühtlasi asjakohase sunnimehhanismi; |
| --- | --- |

iii)

parandama rangema eelarveraamistiku abil riigi rahanduse kvaliteeti, kehtestades kulutuste siduvad mitmeaastased ülemmäärad, sõlmides valitsemissektori eri tasandite vahel eelarve täitmise kokkuleppeid ning kehtestades eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks ühtlasi asjakohase sunnimehhanismi;

| iv) | lisaks eelarve konsolideerimise jõupingutustele reformima jõuliselt sotsiaalkindlustussüsteemi, tööturgu ja kaubaturgu, parandades kasvuväljavaateid, suurendades tööhõivet ja vähendades elanikkonna vananemise mõju eelarvele, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

iv)

lisaks eelarve konsolideerimise jõupingutustele reformima jõuliselt sotsiaalkindlustussüsteemi, tööturgu ja kaubaturgu, parandades kasvuväljavaateid, suurendades tööhõivet ja vähendades elanikkonna vananemise mõju eelarvele, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv (muutuse %) | SP apr 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| KOM kevad 2009 | 2,8 | 1,2 | –3,5 | –0,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon (%) | SP apr 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| KOM kevad 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | puudub | puudub |
| SKP lõhe1 (5) (% potentsiaalsest SKPst) | SP apr 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 | –0,6 |
| KOM kevad 2009 (6) | 2,5 | 1,9 | –2,6 | –3,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 0,3 | –0,1 | –0,4 | –0,5 | –0,8 | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) | SP apr 2009 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM kevad 2009 | 2,1 | –2,1 | –2,5 | –2,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM kevad 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori kulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM kevad 2009 | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 | –1,5 |
| KOM kevad 2009 | –0,2 | –1,2 | –4,5 | –6,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | –0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| KOM kevad 2009 | 3,6 | 2,5 | –0,6 | –2,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5) (% SKPst) | SP apr 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 | –1,2 |
| KOM kevad 2009 | –1,6 | –2,2 | –3,1 | –4,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | –0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7) (% SKPst) | SP apr 2009 | –1,3 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 | –1,2 |
| KOM kevad 2009 | –1,5 | –2,2 | –3,2 | –4,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | –0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | SP apr 2009 | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| KOM kevad 2009 | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | puudub | puudub | puudub |
| SP apr 2008 | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | puudub | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv (muutuse %)

SP apr 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

KOM kevad 2009

2,8

1,2

–3,5

–0,2

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

puudub

puudub

THHI inflatsioon (%)

SP apr 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

KOM kevad 2009

1,8

4,5

0,3

1,2

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

puudub

puudub

SKP lõhe1 (5) (% potentsiaalsest SKPst)

SP apr 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

–0,6

KOM kevad 2009 (6)

2,5

1,9

–2,6

–3,8

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

0,3

–0,1

–0,4

–0,5

–0,8

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst)

SP apr 2009

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM kevad 2009

2,1

–2,1

–2,5

–2,6

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tulud (% SKPst)

SP apr 2009

48,1

48,6

48,2

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM kevad 2009

48,1

48,6

48,4

48,2

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

puudub

puudub

Valitsemissektori kulud (% SKPst)

SP apr 2009

48,3

49,8

51,6

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM kevad 2009

48,3

49,8

52,9

54,3

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

–1,5

KOM kevad 2009

–0,2

–1,2

–4,5

–6,1

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

–0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

puudub

puudub

Esmane tasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

2,5

KOM kevad 2009

3,6

2,5

–0,6

–2,1

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5) (% SKPst)

SP apr 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

–1,2

KOM kevad 2009

–1,6

–2,2

–3,1

–4,0

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

–0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (7) (% SKPst)

SP apr 2009

–1,3

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

–1,2

KOM kevad 2009

–1,5

–2,2

–3,2

–4,0

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

–0,3

0

0,5

1,0

1,4

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)

SP apr 2009

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

KOM kevad 2009

84,0

89,6

95,7

100,9

puudub

puudub

puudub

SP apr 2008

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

puudub

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Välja arvatud 2005. aastal, mil eelarve puudujääk ulatus 2,7 % ni SKPst valitsuse poolt riikliku raudtee-ettevõtte võla ülevõtmise tõttu.

(4)  Muu hulgas ei ole esitatud andmeid eelarve kohta sektorite lõikes ja eelarve eesmärkide jagunemise kohta kulude ja tulude poole ning valitsemissektori eri tasandite vahel pärast 2010. aastat.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,9 %, 1,7 %, 1,0 % ja 1,0 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile olid ühekordsed ja ajutised meetmed 2007. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki suurendav) ning 0,1 % SKPst 2007. aastal (puudujääki suurendav) ja 0,1 % SKPst 2009. aastal (puudujääki vähendav) komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

7. juuli 2009,

Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

2009/C 166/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 7. juulil 2009 läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2013.

| (2) | Ülemaailmse finantskriisi otsene mõju Austria majandusele on olnud suhteliselt piiratud, ehkki finantssektori kasum on eelkõige pankade 2008. aasta tegevuse tõttu Kesk- ja Ida-Euroopas järsult kukkunud. Väikese ja väga ekspordikeskse majanduse tõttu mõjutab ülemaailmne majanduslangus Austriat peamiselt rahvusvahelise kaubavahetuse kokkutõmbumise kaudu, mis on vähendanud välisnõudlust 2009. aastal. Enim kannatab seetõttu tõenäoliselt tootmissektor, sest oodata on kaupade ekspordi järsku langust, mis tõmbab kaasa ka erasektori püsiinvesteeringud. Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse reaalse SKP vähenemist 2009. aastal 4 % ja languse peatumist 2010. aastal. Töötuse kasvu on seni aidanud vaos hoida ületunnitöö vähendamine ja lühendatud tööaja kasutamine, kuid majanduslanguse taustal peaks töötuse tase siiski järsult tõusma hakkama, suurenedes 3,8 %lt 2008. aastal 7 %ni 2010. aastal. Sellest lähtuvalt on oodata valitsemissektori tulude ulatuslikku vähenemist ja täiendavaid kulusid, mis tulenevad automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest (2009. aastal hinnanguliselt 2,25 % SKPst) ning ettevõtluse toetamiseks, majapidamiste sissetulekute suurendamiseks ja finantsturgude stabiliseerimiseks võetud suvakohastest meetmest (2009. aastal hinnanguliselt 1,25 % SKPst), mis kokku avaldab Austria riigi rahandusele märgatavat mõju. |
| --- | --- |

(2)

Ülemaailmse finantskriisi otsene mõju Austria majandusele on olnud suhteliselt piiratud, ehkki finantssektori kasum on eelkõige pankade 2008. aasta tegevuse tõttu Kesk- ja Ida-Euroopas järsult kukkunud. Väikese ja väga ekspordikeskse majanduse tõttu mõjutab ülemaailmne majanduslangus Austriat peamiselt rahvusvahelise kaubavahetuse kokkutõmbumise kaudu, mis on vähendanud välisnõudlust 2009. aastal. Enim kannatab seetõttu tõenäoliselt tootmissektor, sest oodata on kaupade ekspordi järsku langust, mis tõmbab kaasa ka erasektori püsiinvesteeringud. Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse reaalse SKP vähenemist 2009. aastal 4 % ja languse peatumist 2010. aastal. Töötuse kasvu on seni aidanud vaos hoida ületunnitöö vähendamine ja lühendatud tööaja kasutamine, kuid majanduslanguse taustal peaks töötuse tase siiski järsult tõusma hakkama, suurenedes 3,8 %lt 2008. aastal 7 %ni 2010. aastal. Sellest lähtuvalt on oodata valitsemissektori tulude ulatuslikku vähenemist ja täiendavaid kulusid, mis tulenevad automaatsetest stabiliseerimismehhanismidest (2009. aastal hinnanguliselt 2,25 % SKPst) ning ettevõtluse toetamiseks, majapidamiste sissetulekute suurendamiseks ja finantsturgude stabiliseerimiseks võetud suvakohastest meetmest (2009. aastal hinnanguliselt 1,25 % SKPst), mis kokku avaldab Austria riigi rahandusele märgatavat mõju.

| (3) | 2009. aasta aprilli stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,8 %lt 2008. aastal - 2,2 %le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil kuni 2013. aastani keskmiselt 1,6 %. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel. Eelkõige on märgatavalt optimistlikuks hinnatud 2009. aasta ekspordiprognoosi ja kapitalimahutusi põhivarasse. Alates 2010. aastast prognoositakse kiiret kosumist, mis peaks viima SKP reaalkasvu potentsiaalse taseme lähedale juba 2011. aastal. Stabiilsusprogrammi inflatsiooniprognoos, 2009. aastal 0,6 % ja 2010. aastal 1,1 %, tundub realistlik. |
| --- | --- |

(3)

2009. aasta aprilli stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,8 %lt 2008. aastal - 2,2 %le 2009. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil kuni 2013. aastani keskmiselt 1,6 %. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel. Eelkõige on märgatavalt optimistlikuks hinnatud 2009. aasta ekspordiprognoosi ja kapitalimahutusi põhivarasse. Alates 2010. aastast prognoositakse kiiret kosumist, mis peaks viima SKP reaalkasvu potentsiaalse taseme lähedale juba 2011. aastal. Stabiilsusprogrammi inflatsiooniprognoos, 2009. aastal 0,6 % ja 2010. aastal 1,1 %, tundub realistlik.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustas 2008. aastal 0,4 % SKPst, mis on vähem, kui eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärk 0,6 % SKPst. Oodatust parem tulude laekumine on eelkõige seotud 2007. aastast ülekanduva mõjuga. Lisasissetulekud katavad täielikult kulud, mis kaasnevad suurema inflatsiooni tõttu vähenenud majapidamiste ostujõu parandamiseks võetud meetmetega, nagu väiksemad sotsiaalkindlustusmaksed vähese sissetulekuga inimestele ja suuremad sotsiaaltoetused, sealhulgas nt suuremad kulutused pensionihüvitistele ja energiatoetused. Selle tulemusel on kulude suhe SKPsse 0,5 protsendipunkti parem, kui oodati. Kokkuvõttes võib nentida, et majanduskeskkonna järsud muutused mõjutasid 2008. aasta eelarveseisundit vähe – nii tulude alalaekumine kui ka valitsuse stabiliseerimismeetmed hakkavad eelarvele mõju avaldama alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustas 2008. aastal 0,4 % SKPst, mis on vähem, kui eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärk 0,6 % SKPst. Oodatust parem tulude laekumine on eelkõige seotud 2007. aastast ülekanduva mõjuga. Lisasissetulekud katavad täielikult kulud, mis kaasnevad suurema inflatsiooni tõttu vähenenud majapidamiste ostujõu parandamiseks võetud meetmetega, nagu väiksemad sotsiaalkindlustusmaksed vähese sissetulekuga inimestele ja suuremad sotsiaaltoetused, sealhulgas nt suuremad kulutused pensionihüvitistele ja energiatoetused. Selle tulemusel on kulude suhe SKPsse 0,5 protsendipunkti parem, kui oodati. Kokkuvõttes võib nentida, et majanduskeskkonna järsud muutused mõjutasid 2008. aasta eelarveseisundit vähe – nii tulude alalaekumine kui ka valitsuse stabiliseerimismeetmed hakkavad eelarvele mõju avaldama alates 2009. aastast.

| (5) | Stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioonis seatakse valitsemissektori 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 3,5 % SKPst, samal ajal kui komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse selleks 4,2 % SKPst. Valitsus on võtnud märkimisväärseid suvakohaseid eelarvemeetmeid, mille maht on ligikaudu 1,4–1,7 % SKPst (3). Mõned nimetatud meetmetest võeti juba 2008. aastal, et parandada suureneva inflatsiooni taustal kodumajapidamiste ostujõudu, kuid suur osa neist kehtib ka 2009. ja 2010. aastal (0,4 % SKPst). Suvakohaste meetmete kõrval avaldavad mõju ka automaatsed stabiliseerimismehhanismid, mis suurendavad eelarvelisi kulutusi 1,75 ja 0,25 % SKPst (4) vastavalt 2009. ja 2010. aastal. Lisaks võib riigiettevõtete eelarveväliste ehitusprojektide ettepoole nihutamine suurendada eelarve kulutusi veel 0,25 % SKPst. Struktuurse tasakaalu vähenemise põhjal võib niisiis pidada valitsuse eelarvepoliitikat ekspansiivseks. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioonis seatakse valitsemissektori 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 3,5 % SKPst, samal ajal kui komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ennustatakse selleks 4,2 % SKPst. Valitsus on võtnud märkimisväärseid suvakohaseid eelarvemeetmeid, mille maht on ligikaudu 1,4–1,7 % SKPst (3). Mõned nimetatud meetmetest võeti juba 2008. aastal, et parandada suureneva inflatsiooni taustal kodumajapidamiste ostujõudu, kuid suur osa neist kehtib ka 2009. ja 2010. aastal (0,4 % SKPst). Suvakohaste meetmete kõrval avaldavad mõju ka automaatsed stabiliseerimismehhanismid, mis suurendavad eelarvelisi kulutusi 1,75 ja 0,25 % SKPst (4) vastavalt 2009. ja 2010. aastal. Lisaks võib riigiettevõtete eelarveväliste ehitusprojektide ettepoole nihutamine suurendada eelarve kulutusi veel 0,25 % SKPst. Struktuurse tasakaalu vähenemise põhjal võib niisiis pidada valitsuse eelarvepoliitikat ekspansiivseks.

| (6) | Austria keskpika perioodi eelarve-eesmärk on saavutada tasakaalus eelarve, mis moodustab ühe osa laiemast kolmesambalisest eelarvestrateegiast, kuhu lisaks kuuluvad veel riiklike investeeringute kavad ja avaliku halduse struktuurireform. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositakse valitsemissektori puudujäägi suurenemist 2010. aastal 4,7 %ni SKPst ja püsimist sellel tasemel kuni 2012. aastani. 2013. aastaks oodatakse puudujäägi vähenemist 3,9 %ni SKPst. Seega ei saavutata programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki. Eelkõige kriisi tõttu kehtestatud fiskaalstiimulite tagajärjel suureneb perioodil 2008–2010 kulude suhe SKPsse 2,6 protsendipunkti. Samal ajal on oodata, et tulude suhe SKPsse väheneb suvakohaste maksukärbete ja maksubaasi tsüklilise kahanemise tõttu 1,7 protsendipunkti. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümberarvutatuna) suurenema 2009. aastal 3 %ni SKPst ja olema perioodil 2010–2012 ligikaudu 4 % SKPst. Valdav enamik elavdamiskava meetmetest on püsiva iseloomuga, mistõttu ei ole tagatud tagasipöördumine tavapärase eelarvestrateegia juurde pärast kriisi möödumist. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal oli 62,5 % SKPst, suureneb prognoosi kohaselt ligikaudu 16 protsendipunkti aastaks 2013. Lisaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoorma suurenemist SKP suhtes ka võlapositsioonide muutuse ja eelarvepuudujäägi märkimisväärselt suur erinevus (SFA), mis peamiselt kajastab finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Austria keskpika perioodi eelarve-eesmärk on saavutada tasakaalus eelarve, mis moodustab ühe osa laiemast kolmesambalisest eelarvestrateegiast, kuhu lisaks kuuluvad veel riiklike investeeringute kavad ja avaliku halduse struktuurireform. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositakse valitsemissektori puudujäägi suurenemist 2010. aastal 4,7 %ni SKPst ja püsimist sellel tasemel kuni 2012. aastani. 2013. aastaks oodatakse puudujäägi vähenemist 3,9 %ni SKPst. Seega ei saavutata programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki. Eelkõige kriisi tõttu kehtestatud fiskaalstiimulite tagajärjel suureneb perioodil 2008–2010 kulude suhe SKPsse 2,6 protsendipunkti. Samal ajal on oodata, et tulude suhe SKPsse väheneb suvakohaste maksukärbete ja maksubaasi tsüklilise kahanemise tõttu 1,7 protsendipunkti. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümberarvutatuna) suurenema 2009. aastal 3 %ni SKPst ja olema perioodil 2010–2012 ligikaudu 4 % SKPst. Valdav enamik elavdamiskava meetmetest on püsiva iseloomuga, mistõttu ei ole tagatud tagasipöördumine tavapärase eelarvestrateegia juurde pärast kriisi möödumist. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal oli 62,5 % SKPst, suureneb prognoosi kohaselt ligikaudu 16 protsendipunkti aastaks 2013. Lisaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoorma suurenemist SKP suhtes ka võlapositsioonide muutuse ja eelarvepuudujäägi märkimisväärselt suur erinevus (SFA), mis peamiselt kajastab finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmeid.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märksa halvemaks. Esiteks, prognoosi aluseks on makromajandusliku stsenaariumi väga optimistlikud kasvuootused ning finantskriisi kestuse, ulatuse ja makromajandusliku mõju suhtes valitseb suur ebaselgus. Tuluprognoosid näivad seega optimistlikud. Lisaks kaasneb valitsemissektori sekkumisega finantssektori ja finantsturu tegutsemisse oht, et võrreldes programmis prognoosituga suureneb eelarvepuudujääk ja/või võlatase. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märksa halvemaks. Esiteks, prognoosi aluseks on makromajandusliku stsenaariumi väga optimistlikud kasvuootused ning finantskriisi kestuse, ulatuse ja makromajandusliku mõju suhtes valitseb suur ebaselgus. Tuluprognoosid näivad seega optimistlikud. Lisaks kaasneb valitsemissektori sekkumisega finantssektori ja finantsturu tegutsemisse oht, et võrreldes programmis prognoosituga suureneb eelarvepuudujääk ja/või võlatase.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Austrias alla ELi keskmise ning pensionikulude suhe SKPsse peaks prognoosi kohaselt pikas perspektiivis ainult veidi suurenema. Stabiilsusprogrammis hinnanguliselt avaldatud 2008. aasta eelarveseisund on nõrgem kui eelmise programmi lähtepositsioon, mis suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadprognoosi kohasest 2009. aasta eelarveseisundist, suureneb jätkusuutlikkuse mahajäämus oluliselt. Lisaks on valitsemissektori võlakoorma praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmetega seotud riskid võivad nende realiseerumise korral halvendada veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kui valitsuse toetuste tasakaalustamiseks ei võeta edaspidi ette kulude kärpimist. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, mis praegu on keskmisel tasemel, saaks ilmselt vähendada keskpika perioodi suurema esmase ülejäägiga ja tegeliku pensioniea tõstmisega. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Austrias alla ELi keskmise ning pensionikulude suhe SKPsse peaks prognoosi kohaselt pikas perspektiivis ainult veidi suurenema. Stabiilsusprogrammis hinnanguliselt avaldatud 2008. aasta eelarveseisund on nõrgem kui eelmise programmi lähtepositsioon, mis suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele. Kui lähtuda komisjoni 2009. aasta kevadprognoosi kohasest 2009. aasta eelarveseisundist, suureneb jätkusuutlikkuse mahajäämus oluliselt. Lisaks on valitsemissektori võlakoorma praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmetega seotud riskid võivad nende realiseerumise korral halvendada veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kui valitsuse toetuste tasakaalustamiseks ei võeta edaspidi ette kulude kärpimist. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, mis praegu on keskmisel tasemel, saaks ilmselt vähendada keskpika perioodi suurema esmase ülejäägiga ja tegeliku pensioniea tõstmisega.

| (9) | Hoolimata riigi rahanduse ja eelarvemehhanismide kindlusest ja usaldusväärsusest saaks Austria institutsioonilist eelarveraamistikku veelgi täiustada. Austria föderaaleelarve koostamise põhimõtted, mida reguleeritakse eelarve tulude ja kulude ühtlase jaotamise seaduse (2008–2013) ja sisemajanduse stabiilsuse paktiga (2008), on üsna keerukad ja läbipaistmatud pädevuse kattumise ning kaasotsustamise ja kaasrahastamise laialdase kasutamise tõttu kõigil kolmel valitsustasandil. Eelarveraamistiku täiustamisest tulenevat riiklike kulutuste suuremat tulemuslikkust tuleks kasutada eelkõige tervishoiu- ja haridussüsteemi toetamiseks. Sellega seoses väärib märkimist, et stabiilsusprogrammi 2009. aasta ajakohastatud versioonis viidatakse töörühmade loomisele tulude ja kulude ühtlase jaotamise ning tervishoiu ja eakate hoolekande reformimise vallas. Käegakatsutavaid tulemusi ei ole siiski oodata enne 2011. aastat. Austria valitsus on föderaalsel tasandil võtnud ette eelarvet käsitlevate õigusaktide ulatusliku reformimise, jõustades alates 1. jaanuarist 2009 uue mitmeaastase kuluraamistiku, milles on kindlaks määratud nelja järjestikuse aasta ülemmäärad (föderaalse eelarveraamistiku seadus – Bundesfinanzrahmengesetz). Selle abil loodetakse hoida ära protsüklilisi kulutusi ja tugevdada automaatsete stabiliseerimismehhanismide mõju. Pärast 2013. aastat on ette nähtud rakendada eelarve tulemuspõhist koostamist ja ajakohastada riigi rahanduse arvepidamise süsteemi. |
| --- | --- |

(9)

Hoolimata riigi rahanduse ja eelarvemehhanismide kindlusest ja usaldusväärsusest saaks Austria institutsioonilist eelarveraamistikku veelgi täiustada. Austria föderaaleelarve koostamise põhimõtted, mida reguleeritakse eelarve tulude ja kulude ühtlase jaotamise seaduse (2008–2013) ja sisemajanduse stabiilsuse paktiga (2008), on üsna keerukad ja läbipaistmatud pädevuse kattumise ning kaasotsustamise ja kaasrahastamise laialdase kasutamise tõttu kõigil kolmel valitsustasandil. Eelarveraamistiku täiustamisest tulenevat riiklike kulutuste suuremat tulemuslikkust tuleks kasutada eelkõige tervishoiu- ja haridussüsteemi toetamiseks. Sellega seoses väärib märkimist, et stabiilsusprogrammi 2009. aasta ajakohastatud versioonis viidatakse töörühmade loomisele tulude ja kulude ühtlase jaotamise ning tervishoiu ja eakate hoolekande reformimise vallas. Käegakatsutavaid tulemusi ei ole siiski oodata enne 2011. aastat. Austria valitsus on föderaalsel tasandil võtnud ette eelarvet käsitlevate õigusaktide ulatusliku reformimise, jõustades alates 1. jaanuarist 2009 uue mitmeaastase kuluraamistiku, milles on kindlaks määratud nelja järjestikuse aasta ülemmäärad (föderaalse eelarveraamistiku seadus – Bundesfinanzrahmengesetz). Selle abil loodetakse hoida ära protsüklilisi kulutusi ja tugevdada automaatsete stabiliseerimismehhanismide mõju. Pärast 2013. aastat on ette nähtud rakendada eelarve tulemuspõhist koostamist ja ajakohastada riigi rahanduse arvepidamise süsteemi.

| (10) | Finantsturgude stabiliseerimiseks on Austria valitsus võtnud mitu meedet, sealhulgas eraisikute pangahoiuste tagamine (kuni 2009. aasta lõpuni piiramatu summaga ja sealt edasi summas kuni 100 000 eurot; samuti on tagatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate pangahoiused kuni 50 000 euro ulatuses). Kodumajapidamiste sääste on toetatud ka hoiu- ja laenuühistute (Bausparförderung) kaudu, mis peaks aitama kaitsta kinnisvaratagatisega eluasemelaene. Samuti on Austria valitsus andnud garantiisid vastselt asutatud riikliku kliiringupanga (OeCAG) poolt antud pankadevahelistele laenudele ja välja lastud võlakirjadele ning kommertspankade väärtpaberitele kuni 75 miljardi euro (27 % SKPst) väärtuses. Kapitalisüstide tegemiseks finantsasutustele on valitsus eraldanud ligikaudu 15 miljardit eurot (5,5 % SKPst), millest mai keskpaigaks oli kokku lepitud eraldiste tegemine 6,4 miljardi euro ulatuses, kuid praeguseks on välja makstud sellest ainult 4,7 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(10)

Finantsturgude stabiliseerimiseks on Austria valitsus võtnud mitu meedet, sealhulgas eraisikute pangahoiuste tagamine (kuni 2009. aasta lõpuni piiramatu summaga ja sealt edasi summas kuni 100 000 eurot; samuti on tagatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate pangahoiused kuni 50 000 euro ulatuses). Kodumajapidamiste sääste on toetatud ka hoiu- ja laenuühistute (Bausparförderung) kaudu, mis peaks aitama kaitsta kinnisvaratagatisega eluasemelaene. Samuti on Austria valitsus andnud garantiisid vastselt asutatud riikliku kliiringupanga (OeCAG) poolt antud pankadevahelistele laenudele ja välja lastud võlakirjadele ning kommertspankade väärtpaberitele kuni 75 miljardi euro (27 % SKPst) väärtuses. Kapitalisüstide tegemiseks finantsasutustele on valitsus eraldanud ligikaudu 15 miljardit eurot (5,5 % SKPst), millest mai keskpaigaks oli kokku lepitud eraldiste tegemine 6,4 miljardi euro ulatuses, kuid praeguseks on välja makstud sellest ainult 4,7 miljardit eurot.

| (11) | Austria 2008. aasta riigieelarve oli peaaegu tasakaalus, samuti ei ole maksebilanss puudujäägis, mistõttu võib fiskaalstiimuleid, mida valitsus 2009. ja 2010. aastaks on kehtestanud, pidada majanduslangusele reageerimisel asjakohaseks. Kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kehtestati majanduse elavdamise meetmed aegsasti – suur osa neist jõustus juba 2009. aasta esimeses kvartalis. Tööhõivemeetmetega püütakse ohjeldada koondamisi ja parandada kutseõpet. Krediidiraskustes ettevõtjatele antav toetus tuleb peamiselt eelarvevälistest vahenditest garantiide ja laenutoetuste näol. Enamik stiimuleid antakse eraisikute sissetulekutoetusena, mille puhul tulusid vähendatakse rohkem (1 kuni 1,5 % SKPst), kui tehakse lisakulusid (ligikaudu 0,5 % SKPst). Fiskaalmeetmete puhasmõju eelarvele hinnatakse 1,4 %le SKPst 2009. aastal ja 1,7 %le SKPst 2010. aastal. Kuna enamik elavdamismeetmetest on püsiva iseloomuga (85 %), võib tagasipöördumine tavapärase eelarvestrateegia juurde probleemseks kujuneda. Ehkki otseste maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine (eelkõige madala sisetulekuga inimeste puhul) on kooskõlas valitsuse pikaajalise eesmärgiga vähendada tööjõu kõrget maksukoormust ja innustada töötamist, tuleb edaspidi vaeva näha valitsemissektori puudujäägi vähendamiseks, pidades eelkõige silmas, et ajakohastatud stabiilsusprogrammis ei ole ette nähtud riigieelarve märkimisväärset konsolideerimist enne 2013. aastat. Mõned eelnimetatud meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009. aastal majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel ja mis kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel 19. märtsil heaks kiideti. Nende abil püütakse tugevdada kasvupotentsiaali (investeeringud infrastruktuuri ning teadus- ja arendustegevusse) ning tegeleda pikema perioodi kitsaskohtadega, nagu kliimamuutused, pöörates erilist tähelepanu energiatõhususele ja CO2 heitkoguste vähendamisele. |
| --- | --- |

(11)

Austria 2008. aasta riigieelarve oli peaaegu tasakaalus, samuti ei ole maksebilanss puudujäägis, mistõttu võib fiskaalstiimuleid, mida valitsus 2009. ja 2010. aastaks on kehtestanud, pidada majanduslangusele reageerimisel asjakohaseks. Kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kehtestati majanduse elavdamise meetmed aegsasti – suur osa neist jõustus juba 2009. aasta esimeses kvartalis. Tööhõivemeetmetega püütakse ohjeldada koondamisi ja parandada kutseõpet. Krediidiraskustes ettevõtjatele antav toetus tuleb peamiselt eelarvevälistest vahenditest garantiide ja laenutoetuste näol. Enamik stiimuleid antakse eraisikute sissetulekutoetusena, mille puhul tulusid vähendatakse rohkem (1 kuni 1,5 % SKPst), kui tehakse lisakulusid (ligikaudu 0,5 % SKPst). Fiskaalmeetmete puhasmõju eelarvele hinnatakse 1,4 %le SKPst 2009. aastal ja 1,7 %le SKPst 2010. aastal. Kuna enamik elavdamismeetmetest on püsiva iseloomuga (85 %), võib tagasipöördumine tavapärase eelarvestrateegia juurde probleemseks kujuneda. Ehkki otseste maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine (eelkõige madala sisetulekuga inimeste puhul) on kooskõlas valitsuse pikaajalise eesmärgiga vähendada tööjõu kõrget maksukoormust ja innustada töötamist, tuleb edaspidi vaeva näha valitsemissektori puudujäägi vähendamiseks, pidades eelkõige silmas, et ajakohastatud stabiilsusprogrammis ei ole ette nähtud riigieelarve märkimisväärset konsolideerimist enne 2013. aastat. Mõned eelnimetatud meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009. aastal majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel ja mis kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel 19. märtsil heaks kiideti. Nende abil püütakse tugevdada kasvupotentsiaali (investeeringud infrastruktuuri ning teadus- ja arendustegevusse) ning tegeleda pikema perioodi kitsaskohtadega, nagu kliimamuutused, pöörates erilist tähelepanu energiatõhususele ja CO2 heitkoguste vähendamisele.

| (12) | Pärast 2009. aasta ja 2010. aasta ekspansiivsust on eelarvepoliitika edaspidi üldjoontees neutraalne, nii et struktuurne eelarvetasakaal muutub aastatel 2011 ja 2012 vaid veidi ning paraneb 2013. aastal 0,5 % SKPst. Perioodil 2009–2013 peaks üldine puudujääk ületama üsna suurelt kontrollväärtuse 3 % SKPst ning eelarve peaks konsolideeruma alles programmiperioodi lõpuks. Stabiilsusprogrammis antakse teada, et „Austria valitsus võtab kuni 2012. aastani kõik vajalikud meetmed eelarveseisundi parandamiseks”, et panna piir kontrollväärtuse 3 % SKPst jätkuvale ületamisele. Siiski ei ole selles ette nähtud konkreetseid meetmeid puudujäägi vähendamiseks enne 2013. aastat. Samuti prognoositakse, et võla suhe ületab kogu programmiperioodi jooksul asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, mis peegeldab 2009. ja 2010. aasta ekspansiivset eelarvepoliitikat ja stabiliseerimismeetmete mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(12)

Pärast 2009. aasta ja 2010. aasta ekspansiivsust on eelarvepoliitika edaspidi üldjoontees neutraalne, nii et struktuurne eelarvetasakaal muutub aastatel 2011 ja 2012 vaid veidi ning paraneb 2013. aastal 0,5 % SKPst. Perioodil 2009–2013 peaks üldine puudujääk ületama üsna suurelt kontrollväärtuse 3 % SKPst ning eelarve peaks konsolideeruma alles programmiperioodi lõpuks. Stabiilsusprogrammis antakse teada, et „Austria valitsus võtab kuni 2012. aastani kõik vajalikud meetmed eelarveseisundi parandamiseks”, et panna piir kontrollväärtuse 3 % SKPst jätkuvale ületamisele. Siiski ei ole selles ette nähtud konkreetseid meetmeid puudujäägi vähendamiseks enne 2013. aastat. Samuti prognoositakse, et võla suhe ületab kogu programmiperioodi jooksul asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, mis peegeldab 2009. ja 2010. aasta ekspansiivset eelarvepoliitikat ja stabiliseerimismeetmete mõju eelarvele.

| (13) | Stabiilsusprogrammis on esitatud peaaegu kõik stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavad kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (5). |
| --- | --- |

(13)

Stabiilsusprogrammis on esitatud peaaegu kõik stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavad kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (5).

Üldine järeldus on, et Austria eelarvepoliitika on 2009. ja 2010. aastal ekspansiivne; üldise puudujäägi vähenemine 0,5 %ni SKPst 2008. aastal, mida aitas saavutada viimaste aastate suur majanduskasv ja maksebilansi tasakaal, jättis Austriale piisavalt manööverdamisruumi, et kehtestada kriisiga toimetulemiseks mahukad fiskaalstiimulid. Meetmed on olnud õigeaegsed ning finantssektori raskusi ja majanduslanguse ulatust ja kiirust arvesse võttes asjakohased. Siiski on ainult osa neist kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava üldpõhimõtetega, kuna suurem osa on püsiva iseloomuga. Seetõttu on vaja usaldusväärset ja kindlat eelarvestrateegiat, mille abil tagada konsolideerimise jätkumine pärast kriisi taandumist. Stabiilsusprogrammis ei prognoosita valitsemissektori netolaenamise vähenemist enne 2013. aastat (praeguse poliitika kohaselt), ehkki SKP kasv peaks taastuma juba alates 2010. aastast. Lisaks sellele on SKP prognoosi märkimisväärse optimistlikkuse tõttu valitsemissektori eelarve-eesmärkide täitmine suures ohus. Ettevõtjate ja kommertspankade jaoks kehtestatud toetuskavade otsene eelarvemõju on praeguse hinnangu kohaselt väike, kuna enamiku sellest moodustavad eelarvevälised garantiid. Siiski halvendaks välis- ja sisemaiste halbade laenude hulga suurenemine riigi rahanduse olukorda sel määral, et vaja läheks täiendavaid valitsuse kapitalisüste.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Austriat üles:

| i) | rakendama plaanikohaselt 2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitikat (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning tühistama stabiilsuse ja kasvu pakti raames hiljemalt 2011. aastast alates fiskaalstiimulid, et toetada eelarve konsolideerimist olulisel määral keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

i)

rakendama plaanikohaselt 2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitikat (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning tühistama stabiilsuse ja kasvu pakti raames hiljemalt 2011. aastast alates fiskaalstiimulid, et toetada eelarve konsolideerimist olulisel määral keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks;

| ii) | põhjendama meetmeid, mida peetakse vajalikuks valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst; |
| --- | --- |

ii)

põhjendama meetmeid, mida peetakse vajalikuks valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst;

| iii) | parandama veelgi eelarveraamistikku, et tugevdada eelarvedistsipliini valitsemissektori kõikidel tasanditel suurema läbipaistvuse ja vastutuse kaudu, eelkõige ühtlustades erinevate valitsemistasandite seadusandlikud, haldusalased ja rahastamiskohustused. |
| --- | --- |

iii)

parandama veelgi eelarveraamistikku, et tugevdada eelarvedistsipliini valitsemissektori kõikidel tasanditel suurema läbipaistvuse ja vastutuse kaudu, eelkõige ühtlustades erinevate valitsemistasandite seadusandlikud, haldusalased ja rahastamiskohustused.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv (muutuse %) | SP apr 2009 | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| KOM kevad 2009 | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | puudub | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon (%) | SP apr 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| KOM kevad 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (6) (% potentsiaalsest SKPst) | SP apr 2009 | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| KOM kevad 2009 (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | puudub | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) | SP apr 2009 | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| KOM kevad 2009 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| KOM kevad 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori kulud (% SKPst) | SP apr 2009 | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| KOM kevad 2009 | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,7 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| KOM kevad 2009 | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | puudub | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal (% SKPst) | SP apr 2009 | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| KOM kevad 2009 | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | puudub | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6) (% SKPst) | SP apr 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM kevad 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8) (% SKPst) | SP apr 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM kevad 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | SP apr 2009 | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| KOM kevad 2009 | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | puudub | puudub | puudub |
| Allikas:


  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv (muutuse %)

SP apr 2009

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

KOM kevad 2009

3,1

1,8

-4,0

-0,1

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

3,4

2,4

2,5

2,5

puudub

puudub

puudub

THHI inflatsioon (%)

SP apr 2009

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

KOM kevad 2009

2,2

3,2

0,5

1,1

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

1,9

2,0

2,0

2,0

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (6) (% potentsiaalsest SKPst)

SP apr 2009

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

KOM kevad 2009 (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

0,4

0,4

0,5

0,5

puudub

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst)

SP apr 2009

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

KOM kevad 2009

3,3

3,3

2,7

2,4

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

3,5

3,7

3,7

3,7

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tulud (% SKPst)

SP apr 2009

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

KOM kevad 2009

48,0

48,2

47,4

46,7

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

47,4

47,5

47,3

47,4

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori kulud (% SKPst)

SP apr 2009

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

KOM kevad 2009

48,5

48,6

51,6

52,1

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

48,3

48,1

47,7

47,7

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

KOM kevad 2009

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

puudub

puudub

puudub

Esmane tasakaal (% SKPst)

SP apr 2009

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

KOM kevad 2009

2,2

2,1

-1,1

-2,1

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

2,0

2,1

2,3

2,8

puudub

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6) (% SKPst)

SP apr 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM kevad 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (8) (% SKPst)

SP apr 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM kevad 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)

SP apr 2009

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

KOM kevad 2009

59,4

62,5

70,4

75,2

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

59,9

58,4

57,0

55,4

puudub

puudub

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem kättesaadavaks saanud teavet.

(3)  Lisaks antakse toetust krediidiraskustega ettevõtjatele, kuid peamiselt garantiide näol, millel on mõju eelarvele ainult käikuminemise korral.

(4)  Stabiilsusprogrammis avaldatud teabe põhjal komisjoni talituste poolt ümberarvutatud näitajad. Erinevus komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosiga tuleneb erinevast hinnangust makromajanduslikule stsenaariumile (vt punktid 2 ja 3).

(5)  Eelkõige puudub programmis hinnang 2007. aasta välistegurite kohta. Vabatahtlikest andmetest on puudu netolaenamine muu maailma suhtes, võla muutuse ja eelarve puudujäägi vahe ning mõned pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud detailid.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ja SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 1,8 %, 1,7 %, 1,3 % ja 1,3 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmi viimases ajakohastatud versioonis ja komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 166/03

9. juulil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5517 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5517 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/13

---

Euro vahetuskurss (1)

17. juuli 2009

2009/C 166/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4090 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,06 |
| DKK | Taani kroon | 7,4453 |
| GBP | Inglise nael | 0,86530 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0476 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5193 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,9960 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,918 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 274,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7000 |
| PLN | Poola zlott | 4,3355 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2475 |
| TRY | Türgi liir | 2,1525 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7621 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5734 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,9198 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1884 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0438 |
| KRW | Korea won | 1 780,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4140 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,6259 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3360 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 340,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0238 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,567 |
| RUB | Vene rubla | 44,8010 |
| THB | Tai baht | 47,991 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7293 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1765 |
| INR | India ruupia | 68,6610 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4090

JPY

Jaapani jeen

132,06

DKK

Taani kroon

7,4453

GBP

Inglise nael

0,86530

SEK

Rootsi kroon

11,0476

CHF

Šveitsi frank

1,5193

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,9960

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,918

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

274,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7000

PLN

Poola zlott

4,3355

RON

Rumeenia leu

4,2475

TRY

Türgi liir

2,1525

AUD

Austraalia dollar

1,7621

CAD

Kanada dollar

1,5734

HKD

Hong Kongi dollar

10,9198

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1884

SGD

Singapuri dollar

2,0438

KRW

Korea won

1 780,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4140

CNY

Hiina jüaan

9,6259

HRK

Horvaatia kuna

7,3360

IDR

Indoneesia ruupia

14 340,05

MYR

Malaisia ringit

5,0238

PHP

Filipiini peeso

67,567

RUB

Vene rubla

44,8010

THB

Tai baht

47,991

BRL

Brasiilia reaal

2,7293

MXN

Mehhiko peeso

19,1765

INR

India ruupia

68,6610

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/14

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 30. novembri 2007. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Raportöör: Hispaania

2009/C 166/05

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et hinnapõhimõtted on enam-vähem vastavuses 24. märtsi 2004. aasta otsuse seisukohtadega juhtumis COMP/C-3/37.792 ja seega saab neid kasutada Microsofti kehtestatud tasuskeemide põhjendatuse hindamisalusena kõnealuses otsuses ettenähtud eesmärkidel. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et hinnapõhimõtted on enam-vähem vastavuses 24. märtsi 2004. aasta otsuse seisukohtadega juhtumis COMP/C-3/37.792 ja seega saab neid kasutada Microsofti kehtestatud tasuskeemide põhjendatuse hindamisalusena kõnealuses otsuses ettenähtud eesmärkidel.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuses esitatud tõlgendus WSPP hinnapõhimõtete kolme kriteeriumi (s.o Microsofti oma looming, innovatsioon ja võrdlus analoogiliste tehnoloogiatega) kohta väljendab asjakohaselt, milline on Microsofti koostalitlusvõimealase teabe väärtus selle kasutajale, välistades „strateegilise väärtuse”, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite või töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuses esitatud tõlgendus WSPP hinnapõhimõtete kolme kriteeriumi (s.o Microsofti oma looming, innovatsioon ja võrdlus analoogiliste tehnoloogiatega) kohta väljendab asjakohaselt, milline on Microsofti koostalitlusvõimealase teabe väärtus selle kasutajale, välistades „strateegilise väärtuse”, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite või töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et enne 22. oktoobrit 2007 ei olnud Microsofti tasuskeemid patendivaba lepingu puhul juhtumit COMP/C-3/37.792 käsitleva 24. märtsi 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti a tähenduses põhjendatud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et enne 22. oktoobrit 2007 ei olnud Microsofti tasuskeemid patendivaba lepingu puhul juhtumit COMP/C-3/37.792 käsitleva 24. märtsi 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti a tähenduses põhjendatud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub, et komisjon võib vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 2 määrata kindlaks Microsofti karistusmaksete lõpliku suuruse 24. märtsi 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti a rikkumise eest. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub, et komisjon võib vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 2 määrata kindlaks Microsofti karistusmaksete lõpliku suuruse 24. märtsi 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti a rikkumise eest.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub otsuses käsitletud rikkumise „asjakohase ajavahemikuga”. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub otsuses käsitletud rikkumise „asjakohase ajavahemikuga”.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/15

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 22. veebruari 2008. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Raportöör: Hispaania

2009/C 166/06

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga Microsoftile määratavate karistusmaksete lõpliku suuruse osas, mis nähakse ette selle eest, et ta ei ole täitnud kohustust teha koostalitlusvõimealast teavet komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse nr 2007/53/EÜ artikli 5 punkti a alusel huvitatud ettevõtjatele põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga Microsoftile määratavate karistusmaksete lõpliku suuruse osas, mis nähakse ette selle eest, et ta ei ole täitnud kohustust teha koostalitlusvõimealast teavet komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse nr 2007/53/EÜ artikli 5 punkti a alusel huvitatud ettevõtjatele põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks.

| 2. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/16

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.792 – Microsoft kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (2001/462/EÜ, ESTÜ, ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

2009/C 166/07

Käesolevat juhtumit käsitleva otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmised tähelepanekud.

24. märtsi 2004. aasta lõplikul otsusel põhinev artikli 24 lõike 1 kohane menetlus

Komisjon võttis 24. märtsil 2004 vastu otsuse nr 2007/53/EÜ [EÜ asutamislepingu] artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 alusel Microsoft Corporationi vastu algatatud menetluse kohta (Juhtum COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (ELT L 32, 6.2.2007, lk 23).

Selles otsuses (edaspidi „otsus”) leidis komisjon muu hulgas, et Microsoft oli rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 (edaspidi „artikkel 82”) ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54, keeldudes avalikustamast oktoobrist 1998 kuni otsuse vastuvõtmise kuupäevani töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete müüjatele teatavat kindlaksmääratud koostalitusvõimealast teavet, et neil oleks võimalik selliseid tooteid arendada ja levitada (1).

Komisjon võttis 10. novembril 2005 vastu otsuse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõike 1 alusel (edaspidi „artikli 24 lõikel 1 põhinev otsus”). Selle otsuse artiklis 1 on antud korraldus: „Microsoft Corporation tagab, et ta täidab 15. detsembriks 2005 täielikult kohustused, mis on sätestatud otsuse artikli 5 punktides a ja c. Kui need kohustused ei ole täidetud, määratakse Microsoft Corporationile alates sellest kuupäevast karistusmakse 2 miljonit eurot päevas.”

Artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses on määratud kindlaks kaks juhtumit, kus Microsoft ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad otsuse artikli 5 punktidest a ja c. Kõnealune menetlus käsitleb vaid Microsofti artikli 5 punktist a tulenevat kohustust nõuda koostalitusvõimealasele teabele juurdepääsu või selle kasutamise eest põhjendatud tasu.

Artikli 24 lõike 2 kohane menetlus, mis põhineb artikli 24 lõikel 1 põhineval otsusel

12. juulil 2006 tegi komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõike 2 alusel esimese otsuse (edaspidi „esimene artikli 24 lõikel 2 põhinev otsus”), millega kinnitati artikli 24 lõikel 1 põhineva otsusega määratud karistusmakse lõplikuks suuruseks ajavahemikul 16. detsembrist 2005 kuni 20. juunini 2006 artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses tuvastatud rikkumise esimese aspekti (Microsoft ei pakkunud täielikku ja täpset tehnilist dokumentatsiooni, mis sisaldab koostalitlusvõimealast teavet) puhul 280,5 miljonit eurot (2).

Vastavalt esimeses artikli 24 lõikel 2 põhinevas otsuses sätestatule säilitas komisjon võimaluse määrata kohustuste mittetäitmise teise aspekti puhul, mis esialgselt oli kindlaks määratud artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses, karistusmakse lõplik suurus alates 16. detsembrist 2005, kui komisjon peaks jõudma järeldusele, et Microsoft ei ole hakanud koostalitusvõimealasele teabele juurdepääsu või selle kasutamise eest nõudma põhjendatud tasu (3).

Käesolevas otsuse eelnõus määratakse kindlaks Microsoftilt nõutava karistusmakse lõplik suurus, kui ta ei täida oma kohustust hakata koostalitusvõimealasele teabele juurdepääsu või selle kasutamise eest nõudma põhjendatud tasu.

Microsofti poolt artikli 5 punkti a täitmiseks võetud meetmed ja komisjoni arvamus nende kohta

Alates 27. maist 2004, mil Microsoft esitas esimese kirjelduse meetmetest, mida ta kavatses võtta otsuse artikli 5 punktide a ja c täitmiseks, kuni praeguseni on kõnealuses otsuses sätestatud põhjendatud tasu aspektiga seoses toimunud komisjoni ja Microsofti vahel tihe teabevahetus.

29. oktoobri 2004. aasta kirjas kinnitas Microsoft, et tema arvates on tema 27. mai 2004. aasta kirjas esitatud meetmetega otsuse artikli 5 punktis d ettenähtud kohustus täidetud. Samuti esitas Microsoft kaks lepingu kavandit, mille ta kavatses sõlmida osana töörühma serveri protokollikavast (Work Group Server Protocol Program, edaspidi „2004. aasta WSPP lepingud”).

Seejärel toimus kuni 2004. aasta lõpuni ja 2005. aasta esimesel poolel tihe teabevahetus, mille käigus komisjon palus (sh määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 kohaste teabenõudega) Microsoftilt täiendavaid selgitusi ja tõendavaid dokumente, millele Microsoft vastas, esitades mitu aruannet, memorandumit ja 2004. aasta WSPP lepingute läbivaadatud versioonid. Samuti saatis komisjon teabenõudeid kolmandatele isikutele, paludes neil esitada oma seisukohad Microsofti ettepaneku kohaste tasu tasemete kohta.

Komisjon kehtestas 28. juuli 2005. aasta otsusega järelevalvemehhanismi, sätestades seirehalduri määramise, tööülesanded ja kohustused. Seirehalduri ülesanne on abistada komisjoni ja kontrollida otsuse täitmist (4). Komisjon valis 5. oktoobril 2005 seirehalduriks ühe isiku Microsofti esitatud nimekirjast, kuhu oli kantud neli eksperti.

Ajavahemikus augustist kuni detsembrini 2005 esitas Microsoft läbivaadatud WSPP lepingud ja mitu aruannet, milles püüti õigustada WSPP lepingute kohaselt nõutava tasu tasemeid.

7. aprillil 2006 esitas komisjon Microsoftile seirehalduri ülevaate materjalidest, millega püüti õigustada WSPP lepingute kohaselt Microsofti nõutava tasu tasemeid, mis esitati 15. detsembril 2005 (edaspidi „seirehalduri 2006. aasta märtsi innovatsiooniaruanne”).

Selle tulemusel jätkas Microsoft maist kuni novembrini 2006 teabe esitamist vastusena seirehalduri 2006. aasta märtsi innovatsiooniaruandele ning esitas mitmel korral ka läbivaadatud WSPP lepinguid.

2007. aasta veebruaris esitasid komisjonile mitu aruannet seirehaldur ja komisjoni välisnõunik TAEUS. Seirehalduri ja TAEUSe esitatud aruandeid silmas pidades jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Microsoft ei olnud veel täitnud oma artikli 5 punktist a tulenevat kohustust nõuda koostalitusvõimealasele teabele juurdepääsu või selle kasutamise eest põhjendatud tasu.

Vastuväited

1. märtsil 2007 saatis komisjon Microsoftile oma vastuväited (edaspidi „vastuväited”) ja andis Microsoftile viis nädalat aega neile vastamiseks.

9. märtsil 2007 taotles Microsoft vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamist. Ma rahuldasin taotluse 15. märtsil 2007, pikendades tähtaega 23. aprillini 2007. Microsoft vastas õigeaegselt.

Juurdepääs toimikule

Microsoft taotles 2. märtsil 2007 toimikule juurdepääsu ja talle võimaldati seda 5. märtsil 2007 komisjoni ruumides.

27. aprillil 2007 esitas Microsoft tema poolt vastuväidetele esitatud vastuse paranduse. 9. mail 2007 taotles Microsoft veel kord juurdepääsu toimikule.

11. mail 2007 esitasid TAEUS, seirehaldur ja tema nõunikud aruanded vastuväidetele esitatud vastusele lisatud Microsofti ekspertide aruande kohta ning 14. mail 2007 võimaldati Microsoftile juurdepääs neile aruannetele ja koopiatele kõigist märkustest, mille kolmandad isikud olid vastuväidete ja vastuväidetele esitatud vastuse kohta esitanud.

16. mail 2007 taotles Microsoft veel kord juurdepääsu toimikule ja talle võimaldati seda 23. mail 2007.

21. mail 2007 esitas Microsoft läbivaadatud WSPP lepingud, mis sisaldasid muudetud kasutusmaksude tabelit (edaspidi „21. mai 2007. aasta tasuskeem”). Microsoft teatas, et kavatseb „nüüd ametlikult üle minna madalamatele määradele”, kohaldades neid tagasiulatuvalt otsuse vastuvõtmise päevast.

1. juunil 2007 esitas Microsoft vastuväidetele täiendava vastuse ja 8. juunil 2007 täiendava tehnilise hinnangu.

Microsoft taotles menetluse jooksul mitu korda juurdepääsu ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt seirehalduri ja ekspertide vahelisele kirjavahetusele.

Komisjon käsitleb kõnealuseid dokumente sisedokumentidena.

Juba menetluses, mis käsitles väidet, et Microsoft ei olnud esitanud täielikke ja täpseid tehnilisi dokumente, mis hõlmaksid koostalitlusvõimealast teavet, ei nõustunud ma täitma Microsofti taotlust pääseda juurde seirehalduri ja komisjoni välisekspertidega peetud kirjavahetusele (vt ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/C-3/37.792 – Microsofti kohta, 3.7.2006, lk 6). Ma olin seisukohal, et selle kirjavahetuse näol on tegemist siseteabega.

Ma kontrollisin siiski hoolikalt, kas juurdepääs kirjavahetusele oleks olnud vajalik metoodika piisavaks mõistmiseks või seirehalduri aruande nõuetekohaseks tehniliseks kontrollimiseks või muul viisil hädavajalik Microsofti kaitse jaoks. Vastusena Microsofti väljendatud murele kontrollisin ma seirehaldurilt ja TAEUSelt komisjonile saadetud kirjavahetust asjaomaste kuupäevade vahemikus (10. novembrist 2006 kuni 22. maini 2007). Selle põhjal sain ma Microsoftile kinnitada, et minu arvates ei olnud mitte ükski kirjavahetuse käigus saadetud kiri hädavajalik aruandes kohaldatud metoodika mõistmiseks ega selle tehnilise õigsuse kontrollimiseks.

Lisaks kontrollisin ma vastusena Microsofti tõstatatud täiendavale küsimusele komisjonilt seirehaldurile ja TAEUSele (10. novembrist 2006 kuni 27. juuli 2007) saadetud kirjavahetust, mis tehti mulle kättesaadavaks. Olles kirjavahetuse läbi vaadanud, kinnitasin ma Microsoftile, et see ei sisalda dokumente, mis osutaksid sellele, et komisjon on seirehaldurile või komisjoni ekspertidele lubamatut mõju avaldanud.

SUULINE ÄRAKUULAMINE

Microsoft ei taotlenud suulist ärakuulamist.

ASJAOLUSID KÄSITLEV KIRI

24. juulil 2007 saatis komisjon Microsoftile asjaolusid käsitleva kirja (edaspidi „asjaolusid käsitlev kiri”). Kõnealuses kirjas anti Microsoftile võimalus esitada oma märkused komisjoni 21. mai 2007. aasta hinnangu kohta, mis käsitles tasuskeemi, ja muude tõendite kohta, mille komisjon oli kogunud pärast vastuväidete vastuvõtmist, eelkõige aga seirehalduri, komisjoni ekspertide ja TAEUSe aruannete ning uute WSPP litsentsidega seoses esitatud teabenõuetele antud vastuste kohta. Microsoftile võimaldati juurdepääs toimikule, mis sisaldas pärast vastuväidete vastuvõtmist toimikusse lisatud dokumente, ja 31. augustil 2007 esitas ta oma vastuse asjaolusid käsitlevale kirjale.

ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS

Esimese Astme Kohus toetas oma 17. septembri 2007. aasta istungil eelpool käsitletud otsuse olulisi osi, mille Microsoft oli vaidlustanud. (5)

Siiski tühistas kohus otsuse artikli 7 selles osas, mil sellega on antud Microsoftile korraldus esitada ettepanek sellise mehhanismi loomiseks, kuhu kuulub seirehaldur, kellel on komisjonist sõltumatult juurdepääs Microsofti abile, teabele, dokumentidele, ruumidesse ja töötajatele ning asjaomaste Microsofti toodete lähtekood.

2. oktoobril 2007 taotles komisjon Microsoftilt, et ta esitaks komisjonile kõik dokumendid ja kogu teabe, mille Microsoft oli esitanud alates seirehalduri määramisest seirehaldurile ja tema meeskonnale komisjonist sõltumatult. Microsoft vastas sellele taotlusele 31. oktoobri 2007. aasta ja 9. novembri 2007. aasta kirjades.

22. oktoobril 2007 kehtestas Microsoft pärast komisjoniga peetud arutelusid WSPP litsentside jaoks uue tasuskeemi.

Kõnealuste dokumentide ja teabe esitamine ning uue tasuskeemi kehtestamine ei tähendanud uurimisetapi uuesti avamist, ning seega ei olnud uut asjaolusid käsitlevat kirja vaja väljastada.

LÕPLIKU OTSUSE EELNÕU

Minu arvates ei ole lõpliku otsuse eelnõus õiguslikke aspekte, mida ei ole käsitletud vastuväidetes, ega asjaolusid, mida ei ole käsitletud kas vastuväidetes või asjaolusid käsitlevas kirjas.

Pidades silmas eespool nimetatut, leian ma, et käesoleva juhtumi puhul on peetud kinni Microsofti ja kolmandate isikute õigusest olla ära kuulatud.

Brüssel, 25. veebruar 2008

Karen WILLIAMS

---

(1)  Esimese Astme Kohus toetas oma 17. septembri 2007. aasta istungil kõnealuse otsuse olulisi osi, mille Microsoft oli vaidlustanud. Seejärel teatas Microsoft, et ta ei kaeba Esimese Astme Kohtu otsust edasi.

1

(2)  Komisjoni otsus, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks Microsoft Corporationile lõpliku otsusega K(2005) 4420 kehtestatud karistusmakse lõppsumma ja muudetakse seda otsust seoses karistusmakse suurusega (Juhtum COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (K(2006) 3143 lõplik).

2

(3)  Artikli 24 lõikel 2 põhineva otsuse põhjendus 244.

3

(4)  Vt otsuse artikkel 7 ja seirehalduri otsuse artikkel 3.

4

(5)  Vt eespool, joonealune märkus 1.

5

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/20

---

KOMISJONI OTSUS,

27. veebruar 2008,

millega kinnitatakse otsusega K(2005) 4420 (lõplik) Microsoft Corporationile määratud karistusmakse lõppsumma

(Juhtum COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 764 (lõplik) all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

2009/C 166/08

Komisjon võttis 27. veebruaril 2008 vastu otsuse (edaspidi „2008. aasta veebruari otsus”), millega kinnitatakse Microsoft Corporationile otsusega K(2005) 4420 (lõplik) määratud karistusmakse lõppsumma. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikli 30 kohaselt avalikustab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse peamise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, arvestades ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuvisid. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalse versiooni leiate kohtuasja autentses keeles ning komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebisaidilt

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

1.1.   Juhtumi taust

| 1. | Komisjon võttis 24. märtsil 2004 vastu EÜ asutamislepingu artikli 82 alusel algatatud menetluses (juhtum COMP/C-3/37.792) otsuse nr 2007/53/EÜ, mis on adresseeritud Microsoft Corporationile (edaspidi „Microsoft”). (2) Selles otsuses (edaspidi „otsus”) leidis komisjon muu hulgas, et Microsoft on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 (edaspidi „EÜ artikkel 82”) ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54 (edaspidi „EMP artikkel 54”), keeldudes oktoobrist 1998 kuni otsuse vastuvõtmiseni avalikustamast töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete tarnijaile teatavat kindlaksmääratud teavet koostalitlusvõime kohta, (3) et neil oleks võimalik arendada ja turustada koostalitlusvõimelisi tooteid. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 24. märtsil 2004 vastu EÜ asutamislepingu artikli 82 alusel algatatud menetluses (juhtum COMP/C-3/37.792) otsuse nr 2007/53/EÜ, mis on adresseeritud Microsoft Corporationile (edaspidi „Microsoft”). (2) Selles otsuses (edaspidi „otsus”) leidis komisjon muu hulgas, et Microsoft on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 (edaspidi „EÜ artikkel 82”) ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 54 (edaspidi „EMP artikkel 54”), keeldudes oktoobrist 1998 kuni otsuse vastuvõtmiseni avalikustamast töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete tarnijaile teatavat kindlaksmääratud teavet koostalitlusvõime kohta, (3) et neil oleks võimalik arendada ja turustada koostalitlusvõimelisi tooteid.

| 2. | Otsuse resolutiivosa artikli 5 punktid a ja c on järgmised:






  „a) | Microsoft Corporation teeb teabe koostalitlusvõime kohta kättesaadavaks igale ettevõtjale, kellel on huvi töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete arendamise ja turustamise vastu, 120 päeva jooksul alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast ning lubab neil ettevõtjatel põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada teavet koostalitlusvõime kohta töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete arendamiseks ja turustamiseks. [...] |
| --- | --- | --- |

2.

Otsuse resolutiivosa artikli 5 punktid a ja c on järgmised:

„a)

Microsoft Corporation teeb teabe koostalitlusvõime kohta kättesaadavaks igale ettevõtjale, kellel on huvi töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete arendamise ja turustamise vastu, 120 päeva jooksul alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast ning lubab neil ettevõtjatel põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada teavet koostalitlusvõime kohta töörühma serveri operatsioonisüsteemi toodete arendamiseks ja turustamiseks. [...]

| c) | Microsoft Corporation loob 120 päeva jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist hindamismehhanismi, mis annab huvitatud ettevõtjatele toimiva võimaluse saada teavet selle kohta, millised on koostalitlusvõimet käsitleva teabe ulatus ja kasutustingimused; selle hindamismehhanismiga seoses võib Microsoft Corporation kehtestada põhjendatud ja mittediskrimineerivad tingimused, et tagada koostalitlusvõimet käsitlevale teabele juurdepääsu andmine üksnes hindamiseks.” |
| --- | --- |

c)

Microsoft Corporation loob 120 päeva jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist hindamismehhanismi, mis annab huvitatud ettevõtjatele toimiva võimaluse saada teavet selle kohta, millised on koostalitlusvõimet käsitleva teabe ulatus ja kasutustingimused; selle hindamismehhanismiga seoses võib Microsoft Corporation kehtestada põhjendatud ja mittediskrimineerivad tingimused, et tagada koostalitlusvõimet käsitlevale teabele juurdepääsu andmine üksnes hindamiseks.”

1.2.   Otsuse eiramine

| 3. | Pidades silmas asjaolu, et Microsoft eiras jätkuvalt otsust, võttis komisjon 10. novembril 2005, kui otsuse tegemisest oli möödunud üle aasta, vastu otsuse, millega kehtestati Microsoftile karistusmakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 1 (edaspidi „artikli 24 lõikel 1 põhinev otsus”). Artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse artikkel 1 on järgmine:
  „Microsoft Corporation tagab, et ta täidab 15. detsembriks 2005 täielikult kohustused, mis on sätestatud komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse (K(2004) 900) artikli 5 punktides a ja c.
  Kui need kohustused ei ole täidetud, määratakse Microsoft Corporationile alates sellest kuupäevast karistusmakse 2 miljonit EUR päevas.” |
| --- | --- |

3.

Pidades silmas asjaolu, et Microsoft eiras jätkuvalt otsust, võttis komisjon 10. novembril 2005, kui otsuse tegemisest oli möödunud üle aasta, vastu otsuse, millega kehtestati Microsoftile karistusmakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 1 (edaspidi „artikli 24 lõikel 1 põhinev otsus”). Artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse artikkel 1 on järgmine:

„Microsoft Corporation tagab, et ta täidab 15. detsembriks 2005 täielikult kohustused, mis on sätestatud komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse (K(2004) 900) artikli 5 punktides a ja c.

Kui need kohustused ei ole täidetud, määratakse Microsoft Corporationile alates sellest kuupäevast karistusmakse 2 miljonit EUR päevas.”

| 4. | Artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses on esialgu määratud kindlaks kaks aspekti, milles Microsoft ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad 2004. aasta otsuse artikli 5 punktidest a ja c. Esiteks ei pakkunud Microsoft täielikku ja täpset tehnilist dokumentatsiooni teabega koostalitlusvõime kohta. Teiseks peeti põhjendamatult kõrgeks tasu, mida Microsoft nõudis kõnealusel ajal juurdepääsu eest teabele koostalitlusvõime kohta või selle teabe kasutamise eest. |
| --- | --- |

4.

Artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses on esialgu määratud kindlaks kaks aspekti, milles Microsoft ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad 2004. aasta otsuse artikli 5 punktidest a ja c. Esiteks ei pakkunud Microsoft täielikku ja täpset tehnilist dokumentatsiooni teabega koostalitlusvõime kohta. Teiseks peeti põhjendamatult kõrgeks tasu, mida Microsoft nõudis kõnealusel ajal juurdepääsu eest teabele koostalitlusvõime kohta või selle teabe kasutamise eest.

| 5. | Pärast artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse vastuvõtmist esitas Microsoft operatsioonisüsteemiga Windows personaalarvutite ja töörühma serverite vahelisele sidele omaste protokollide laiendatud tehnilise kirjelduse (edaspidi „tehniline dokumentatsioon”). (4) Microsofti esitatud tehnilise dokumentatsiooni erinevate versioonide läbivaatamise järeldati, et dokumentatsioon ei pakkunud asjast huvitatud ettevõtjatele ikka veel täielikku ja täpset teavet koostalitlusvõime kohta, nagu seda nõuti 2004. aasta otsusega. |
| --- | --- |

5.

Pärast artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse vastuvõtmist esitas Microsoft operatsioonisüsteemiga Windows personaalarvutite ja töörühma serverite vahelisele sidele omaste protokollide laiendatud tehnilise kirjelduse (edaspidi „tehniline dokumentatsioon”). (4) Microsofti esitatud tehnilise dokumentatsiooni erinevate versioonide läbivaatamise järeldati, et dokumentatsioon ei pakkunud asjast huvitatud ettevõtjatele ikka veel täielikku ja täpset teavet koostalitlusvõime kohta, nagu seda nõuti 2004. aasta otsusega.

| 6. | 12. juulil 2006 tegi komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõike 2 alusel otsuse, millega kinnitati artikli 24 lõikel 1 põhineva otsusega määratud karistusmakse lõplikuks suuruseks ajavahemikul 16. detsembrist 2005 kuni 20. juunini 2006 280,5 miljonit EUR artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses tuvastatud rikkumise esimese aspekti (Microsoft ei pakkunud täpset tehnilist dokumentatsiooni, mis sisaldab teavet koostalitlusvõime kohta) suhtes. |
| --- | --- |

6.

12. juulil 2006 tegi komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõike 2 alusel otsuse, millega kinnitati artikli 24 lõikel 1 põhineva otsusega määratud karistusmakse lõplikuks suuruseks ajavahemikul 16. detsembrist 2005 kuni 20. juunini 2006 280,5 miljonit EUR artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses tuvastatud rikkumise esimese aspekti (Microsoft ei pakkunud täpset tehnilist dokumentatsiooni, mis sisaldab teavet koostalitlusvõime kohta) suhtes.

| 7. | 12. juuli 2006. aasta otsusega muudeti ka artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse artiklit 1, suurendades Microsoftile määratud karistusmakset 2004. aasta otsuse artikli 5 punktide a ja c kohaldamata jätmise eest 3 miljoni EUR päevas alates 1. augustist 2006. |
| --- | --- |

7.

12. juuli 2006. aasta otsusega muudeti ka artikli 24 lõikel 1 põhineva otsuse artiklit 1, suurendades Microsoftile määratud karistusmakset 2004. aasta otsuse artikli 5 punktide a ja c kohaldamata jätmise eest 3 miljoni EUR päevas alates 1. augustist 2006.

| 8. | Samal ajal, kui jätkus töö tehnilise dokumentatsiooni alal, tegeles komisjon artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses tuvastatud rikkumise teise aspektiga (Microsoft ei pakkunud teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud tingimustel). |
| --- | --- |

8.

Samal ajal, kui jätkus töö tehnilise dokumentatsiooni alal, tegeles komisjon artikli 24 lõikel 1 põhinevas otsuses tuvastatud rikkumise teise aspektiga (Microsoft ei pakkunud teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud tingimustel).

| 9. | Pärast vastuväite saatmist Microsoftile 1. märtsil 2007, esitas Microsoft 21. mail 2007 täiendatud töörühma serveri protokollikava (Work Group Server Protocol Program, edaspidi „WSPP”) lepingud, mis reguleerivad koostalitlusvõimet käsitleva teabe kättesaadavust ja kasutamist. Nimetatud lepingud sisaldasid varem pakutust madalamate määradega kasutustasude tabelit. Microsoft teatas, et kavatseb kohaldada neid madalamaid määrasid tagasiulatuvalt 2004. aasta otsuse vastuvõtmise päevast. Microsoft oli mitmel varasemal juhul esitanud WSPP tasuskeemide muudetud versioone, neist esimese 29. oktoobril 2004, vähendades mitmel korral kohaldatavaid tasumäärasid. |
| --- | --- |

9.

Pärast vastuväite saatmist Microsoftile 1. märtsil 2007, esitas Microsoft 21. mail 2007 täiendatud töörühma serveri protokollikava (Work Group Server Protocol Program, edaspidi „WSPP”) lepingud, mis reguleerivad koostalitlusvõimet käsitleva teabe kättesaadavust ja kasutamist. Nimetatud lepingud sisaldasid varem pakutust madalamate määradega kasutustasude tabelit. Microsoft teatas, et kavatseb kohaldada neid madalamaid määrasid tagasiulatuvalt 2004. aasta otsuse vastuvõtmise päevast. Microsoft oli mitmel varasemal juhul esitanud WSPP tasuskeemide muudetud versioone, neist esimese 29. oktoobril 2004, vähendades mitmel korral kohaldatavaid tasumäärasid.

1.3.   Menetlustoimingud

| 10. | 1. märtsil 2007 saadeti Microsoftile vastuväide (edaspidi „vastuväide”) esmase järeldusega, et Microsoft ei olnud veel täitnud kohustust pakkuda teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

10.

1. märtsil 2007 saadeti Microsoftile vastuväide (edaspidi „vastuväide”) esmase järeldusega, et Microsoft ei olnud veel täitnud kohustust pakkuda teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

| 11. | 23. aprillil 2007 saatis Microsoft vastuse vastuväitele ja loobus suulise ärakuulamise võimalusest. |
| --- | --- |

11.

23. aprillil 2007 saatis Microsoft vastuse vastuväitele ja loobus suulise ärakuulamise võimalusest.

| 12. | 21. mail 2007 esitas Microsoft täiendatud töörühma serveri protokollikava (edaspidi „WSPP”) lepingud, mis reguleerivad koostalitlusvõimet käsitleva teabe kättesaadavust ja kasutamist. Need lepingud sisaldasid muudetud kasutusmaksude tabelit (edaspidi „21. mai 2007. aasta tasuskeem”). Microsoft teatas, et kavatseb „nüüd ametlikult üle minna madalamatele määradele”, kohaldades neid tagasiulatuvalt otsuse vastuvõtmise päevast. Microsoft oli mitmel varasemal juhul esitanud WSPP tasuskeemide muudetud versioone, neist esimese 29. oktoobril 2004, vähendades pärast arutelu mitmel korral kohaldatavaid tasumäärasid. Kõik nimetatud tasuskeemid tuli tunnistada otsuse aluseks olevate hinnakriteeriumide kohaselt põhjendamatuteks, mida peegeldavad Microsoftiga kokku lepitud WSPP hinnapõhimõtted. Need põhimõtted toetuvad kolmele kriteeriumile väljendamaks, milline on Microsofti koostalitlusvõime alase teabe väärtus selle kasutajale, välistades „strateegilise väärtuse”, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite või töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul (s.o Microsofti oma looming, innovatsioon ja võrdlus analoogiliste tehnoloogiatega). |
| --- | --- |

12.

21. mail 2007 esitas Microsoft täiendatud töörühma serveri protokollikava (edaspidi „WSPP”) lepingud, mis reguleerivad koostalitlusvõimet käsitleva teabe kättesaadavust ja kasutamist. Need lepingud sisaldasid muudetud kasutusmaksude tabelit (edaspidi „21. mai 2007. aasta tasuskeem”). Microsoft teatas, et kavatseb „nüüd ametlikult üle minna madalamatele määradele”, kohaldades neid tagasiulatuvalt otsuse vastuvõtmise päevast. Microsoft oli mitmel varasemal juhul esitanud WSPP tasuskeemide muudetud versioone, neist esimese 29. oktoobril 2004, vähendades pärast arutelu mitmel korral kohaldatavaid tasumäärasid. Kõik nimetatud tasuskeemid tuli tunnistada otsuse aluseks olevate hinnakriteeriumide kohaselt põhjendamatuteks, mida peegeldavad Microsoftiga kokku lepitud WSPP hinnapõhimõtted. Need põhimõtted toetuvad kolmele kriteeriumile väljendamaks, milline on Microsofti koostalitlusvõime alase teabe väärtus selle kasutajale, välistades „strateegilise väärtuse”, mis tuleneb Microsofti turujõust personaalarvutite või töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul (s.o Microsofti oma looming, innovatsioon ja võrdlus analoogiliste tehnoloogiatega).

| 13. | 24. juulil 2007 saadeti Microsoftile asjaolusid käsitlev kiri, milles hinnati muudatusi Microsofti tasuskeemis, mis tehti pärast vastuväite saatmist, ning kutsuti ettevõtjat esitama märkusi, mille viimane 31. augustil 2007 ka esitas. |
| --- | --- |

13.

24. juulil 2007 saadeti Microsoftile asjaolusid käsitlev kiri, milles hinnati muudatusi Microsofti tasuskeemis, mis tehti pärast vastuväite saatmist, ning kutsuti ettevõtjat esitama märkusi, mille viimane 31. augustil 2007 ka esitas.

| 14. | 22. oktoobril 2007 esitas Microsoft uue WSPP lepingute tasuskeemi. See uus skeem näeb ette patendivaba lepingut, mille alusel lubatakse juurdepääsu koostalitlusvõime alasele teabele ja selle kasutamist 10 000 EUR suuruse ühekordse makse vastu. Patendilitsentsi koostalitlusvõime alase teabe neile osadele, mis on Microsofti väitel patentidega kaitstud, annab patendileping, mille võib saada kas ülemaailmselt kasutustasu eest, mis moodustab 0,4 % litsentsisaaja puhastulust, või jaotatud hinnaga, mis näeb ette kasutustasu 0,25 % EMP saadavast ja 3,87 % mujal maailmas saadavast puhastulust. Komisjon oli 27. veebruari 2008. aasta otsust tehes seisukohal, et 22. oktoobri 2007 tasuskeem ei tekita enam vastuväiteid tasumäärade põhjendatuse ja mittediskrimineeriva iseloomu kohta. |
| --- | --- |

14.

22. oktoobril 2007 esitas Microsoft uue WSPP lepingute tasuskeemi. See uus skeem näeb ette patendivaba lepingut, mille alusel lubatakse juurdepääsu koostalitlusvõime alasele teabele ja selle kasutamist 10 000 EUR suuruse ühekordse makse vastu. Patendilitsentsi koostalitlusvõime alase teabe neile osadele, mis on Microsofti väitel patentidega kaitstud, annab patendileping, mille võib saada kas ülemaailmselt kasutustasu eest, mis moodustab 0,4 % litsentsisaaja puhastulust, või jaotatud hinnaga, mis näeb ette kasutustasu 0,25 % EMP saadavast ja 3,87 % mujal maailmas saadavast puhastulust. Komisjon oli 27. veebruari 2008. aasta otsust tehes seisukohal, et 22. oktoobri 2007 tasuskeem ei tekita enam vastuväiteid tasumäärade põhjendatuse ja mittediskrimineeriva iseloomu kohta.

1.4.   Asjaomane äriühing ja toode

| 15. | Microsoft on tarkvarafirma, mis asub Ameerika Ühendriikides, Washingtoni osariigis, Redmondis. Microsofti käive oli 2006. aasta juulist 2007. aasta juunini kestnud majandusaastal 51 120 miljonit dollarit. Microsoftis töötab üle kogu maailma kokku 78 500 inimest. Microsoft on esindatud kõigis EMP riikides. |
| --- | --- |

15.

Microsoft on tarkvarafirma, mis asub Ameerika Ühendriikides, Washingtoni osariigis, Redmondis. Microsofti käive oli 2006. aasta juulist 2007. aasta juunini kestnud majandusaastal 51 120 miljonit dollarit. Microsoftis töötab üle kogu maailma kokku 78 500 inimest. Microsoft on esindatud kõigis EMP riikides.

| 16. | Käesolevas menetluses on asjaomane toode „Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemid”, nagu need on määratletud otsuse artikli 1 lõikes 9. |
| --- | --- |

16.

Käesolevas menetluses on asjaomane toode „Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemid”, nagu need on määratletud otsuse artikli 1 lõikes 9.

1.5.   Kohustuste eiramise olemus

| 17. | Vastavalt otsuse põhjendusele 1003 on otsuse eesmärk „tagada, et Microsofti konkurendid saaksid arendada tooteid, mis oleksid koostalitlusvõimelised Windowsi domeeni arhitektuuriga, mida toetab valdav Windowsi kliendi personaalarvuti operatsioonisüsteem, ning saaksid seega otsustavalt konkureerida Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemiga.” |
| --- | --- |

17.

Vastavalt otsuse põhjendusele 1003 on otsuse eesmärk „tagada, et Microsofti konkurendid saaksid arendada tooteid, mis oleksid koostalitlusvõimelised Windowsi domeeni arhitektuuriga, mida toetab valdav Windowsi kliendi personaalarvuti operatsioonisüsteem, ning saaksid seega otsustavalt konkureerida Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemiga.”

| 18. | Vastavalt otsuse põhjendusele 1008 „kehtib Microsofti tingimuste mõistlikkuse ja mittediskrimineerimise nõue eriti [...] (ii) tasu kohta, mida Microsoft võib teabega varustamise eest nõuda; kõnealune tasu ei tohi kajastada strateegilist väärtust, mis tuleneb Microsofti turujõust klient-personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul või rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul.” |
| --- | --- |

18.

Vastavalt otsuse põhjendusele 1008 „kehtib Microsofti tingimuste mõistlikkuse ja mittediskrimineerimise nõue eriti [...] (ii) tasu kohta, mida Microsoft võib teabega varustamise eest nõuda; kõnealune tasu ei tohi kajastada strateegilist väärtust, mis tuleneb Microsofti turujõust klient-personaalarvutite operatsioonisüsteemide turul või rühmaserverite operatsioonisüsteemide turul.”

| 19. | 2008. aasta veebruari otsuses hinnati seda, kas Microsoft täidab otsuse artikli 5 punkti c Microsofti poolt 21. mail 2007 saadetud muudetud WSPP lepingute ja neis kohaldatava tasuskeemi hindamise alusel. Et kõnealune tasuskeem tagab varasematest WSPP lepingute versioonidest madalamad tasumäärad, kehtib see hinnang kindlasti ka nimetatud varasemate versioonide tasuskeemide kohta. Skeemis ette nähtud määra kohaselt võetakse patenditu lepingu korral 0,5 % saaja puhastulust kõigi WSPP protokollide eest ja WSPP patendilepingu korral 0,7 % saaja puhastulust kõigi WSPP protokollide patendilitsentside eest. |
| --- | --- |

19.

2008. aasta veebruari otsuses hinnati seda, kas Microsoft täidab otsuse artikli 5 punkti c Microsofti poolt 21. mail 2007 saadetud muudetud WSPP lepingute ja neis kohaldatava tasuskeemi hindamise alusel. Et kõnealune tasuskeem tagab varasematest WSPP lepingute versioonidest madalamad tasumäärad, kehtib see hinnang kindlasti ka nimetatud varasemate versioonide tasuskeemide kohta. Skeemis ette nähtud määra kohaselt võetakse patenditu lepingu korral 0,5 % saaja puhastulust kõigi WSPP protokollide eest ja WSPP patendilepingu korral 0,7 % saaja puhastulust kõigi WSPP protokollide patendilitsentside eest.

| 20. | 2008. aasta veebruari otsus keskendub Microsofti 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti c kohasele kohustusele pakkuda patenteerimata teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud tasu eest. |
| --- | --- |

20.

2008. aasta veebruari otsus keskendub Microsofti 2004. aasta otsuse artikli 5 punkti c kohasele kohustusele pakkuda patenteerimata teavet koostalitlusvõime kohta põhjendatud tasu eest.

| 21. | Komisjoni 2008. aasta veebruari otsuses selgitatakse, et WSPP hinnapõhimõtete puhul on nõuetekohaselt arvestatud 2004. aasta otsuse seisukohtadega, mida on väljendatud otsuse põhjenduses 1003 ja põhjenduse 1008 punktis ii. 27. veebruari 2008. aasta otsuses järeldatakse, et veenvate tõendite puudumisel peaaegu kõikide Microsofti koostalitlusvõime alast teavet sisaldavas tehnilises dokumentatsioonis avalikustatud patenteerimata protokollitehnoloogiate innovaatilisuse kohta ning võttes arvesse võrreldavate tehnoloogiate turuhinnangut (vrd WSPP hinnapõhimõtete kokkuvõtet punktis 10), tuleb tasuskeeme, mida Microsoft kohaldas enne 22. oktoobrit 2007, pidada otsuse artikli 5 punkti a kohaselt põhjendamatuteks. Seda hinnangut kinnitavad nii seirehalduri kui ka tehniliste välisekspertide (TAEUS) aruanded. |
| --- | --- |

21.

Komisjoni 2008. aasta veebruari otsuses selgitatakse, et WSPP hinnapõhimõtete puhul on nõuetekohaselt arvestatud 2004. aasta otsuse seisukohtadega, mida on väljendatud otsuse põhjenduses 1003 ja põhjenduse 1008 punktis ii. 27. veebruari 2008. aasta otsuses järeldatakse, et veenvate tõendite puudumisel peaaegu kõikide Microsofti koostalitlusvõime alast teavet sisaldavas tehnilises dokumentatsioonis avalikustatud patenteerimata protokollitehnoloogiate innovaatilisuse kohta ning võttes arvesse võrreldavate tehnoloogiate turuhinnangut (vrd WSPP hinnapõhimõtete kokkuvõtet punktis 10), tuleb tasuskeeme, mida Microsoft kohaldas enne 22. oktoobrit 2007, pidada otsuse artikli 5 punkti a kohaselt põhjendamatuteks. Seda hinnangut kinnitavad nii seirehalduri kui ka tehniliste välisekspertide (TAEUS) aruanded.

2.   KARISTUSMAKSE LÕPPSUMMA

2.1.   Kohustuste eiramise ajavahemik

| 22. | Käesolev 2008. aasta veebruari otsus käsitleb ajavahemikku 21. juunist 2006 kuni 21. oktoobrini 2007 (edaspidi „kõnealune ajavahemik”). |
| --- | --- |

22.

Käesolev 2008. aasta veebruari otsus käsitleb ajavahemikku 21. juunist 2006 kuni 21. oktoobrini 2007 (edaspidi „kõnealune ajavahemik”).

2.2.   Karistusmakse lõppsumma asjakohase ajavahemiku eest

| 23. | 27. veebruari 2008. aasta otsuses kinnitatakse Microsoftile määratud karistusmakse suuruseks kõnealuse ajavahemiku eest 899 miljonit EUR. |
| --- | --- |

23.

27. veebruari 2008. aasta otsuses kinnitatakse Microsoftile määratud karistusmakse suuruseks kõnealuse ajavahemiku eest 899 miljonit EUR.

| 24. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 2 võib komisjon, kui asjaomane ettevõtja on täitnud kohustuse, mille täitmiseks karistusmakse määrati, määrata karistusmakse lõppsumma esialgses otsuses ettenähtud karistusmaksest väiksemana. |
| --- | --- |

24.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 24 lõikele 2 võib komisjon, kui asjaomane ettevõtja on täitnud kohustuse, mille täitmiseks karistusmakse määrati, määrata karistusmakse lõppsumma esialgses otsuses ettenähtud karistusmaksest väiksemana.

| 25. | Karistusmakse lõpliku summa arvutamisel tuleb muu hulgas arvesse võtta järgmisi asjaolusid:






  — | põhjendatud ja mittediskrimineeriva tasu kohustuse järjekindel eiramine rohkem kui 15 kuu jooksul; |
| --- | --- | --- |

25.

Karistusmakse lõpliku summa arvutamisel tuleb muu hulgas arvesse võtta järgmisi asjaolusid:

—

põhjendatud ja mittediskrimineeriva tasu kohustuse järjekindel eiramine rohkem kui 15 kuu jooksul;

| — | 2004. aasta otsuses tuvastatud täiendav tegeliku konkurentsi kõrvaldamise oht töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul; |
| --- | --- |

—

2004. aasta otsuses tuvastatud täiendav tegeliku konkurentsi kõrvaldamise oht töörühma serverite operatsioonisüsteemide turul;

| — | microsofti võimalus eiramisest kasu saada; |
| --- | --- |

—

microsofti võimalus eiramisest kasu saada;

| — | vajadus määrata proportsionaalseid ja eiramise pärssimiseks piisava suurusega karistusmakseid; |
| --- | --- |

—

vajadus määrata proportsionaalseid ja eiramise pärssimiseks piisava suurusega karistusmakseid;

| — | asjaolu, et oluliselt madalamad määrad kehtestati alates 21. maist 2007; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et oluliselt madalamad määrad kehtestati alates 21. maist 2007;

| — | asjaolu, et 2008. aasta veebruari otsuses käsitletakse ainult patenteerimata teavet koostalitlusvõime kohta. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et 2008. aasta veebruari otsuses käsitletakse ainult patenteerimata teavet koostalitlusvõime kohta.

2.3.   Järeldus

| 26. | Ajavahemikus 21. juunist 2006 kuni 21. oktoobrini 2007 kinnitatakse komisjoni 10. novembri 2005. aasta otsusega K(2005) 4420 (lõplik) Microsoft Corporationile (sest ta ei ole täitnud kohustust teha teave koostalitlusvõime kohta otsuse artikli 5 punkti a alusel huvitatud ettevõtjatele põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks) määratud karistusmakse lõppsummaks 2008. aasta veebruari otsusega 899 miljonit EUR. |
| --- | --- |

26.

Ajavahemikus 21. juunist 2006 kuni 21. oktoobrini 2007 kinnitatakse komisjoni 10. novembri 2005. aasta otsusega K(2005) 4420 (lõplik) Microsoft Corporationile (sest ta ei ole täitnud kohustust teha teave koostalitlusvõime kohta otsuse artikli 5 punkti a alusel huvitatud ettevõtjatele põhjendatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks) määratud karistusmakse lõppsummaks 2008. aasta veebruari otsusega 899 miljonit EUR.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 23.

(3)  Mõiste „teave koostalitlusvõime kohta” on määratletud otsuse artikli 1 lõikes 1. See tähendab „täielikku ja täpset spetsifikatsiooni iga protokolli kohta, mida on rakendatud Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemides ja mida kasutatakse Windowsi töörühma serveris faili- ja printimis/trükkimisteenuste osutamiseks ning rühma ja kasutaja haldusteenusteks, sealhulgas Windowsi domeenikontrolleri teenused, Active Directory teenused ja rühmapoliitika teenused Windowsi töörühma võrkudele”.

(4)  2004. aasta otsuse artikli 1 lõikes 2 on „protokolli” määratlus: „reeglistik Windowsi töörühma võrgus erinevatel arvutitel toimivate Windowsi töörühma serveri operatsioonisüsteemide ja Windowsi kliendi personaalarvuti operatsioonisüsteemide vastastikuse sidumise ja koostoime erinevate juhtumite kohta”.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/24

---

Liikmesriikide tunnustatud ettevõtted, mis tegelevad tubaka esmase töötlemisega

2009/C 166/09

Käesolev teade avaldatakse seoses tubaka toetuskavaga kooskõlas komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1973/2004 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamiseks) artikliga 171co.

BELGIQUE

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIE

(BT = Bulgaaria tubakas; AD = aktsiaselts; VK = ühistu; ZPK = kindlustus- ja edasikindlustusettevõtja; EOOD = piiratud vastutusega äriühing ühe aktsionäriga; ET = füüsilisest isikust ettevõtja; OOD = piiratud vastutusega äriühing)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

ALLEMAGNE

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

ESPAGNE

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANCE

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITALIE

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

AUTRICHE

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

POLOGNE

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGAL

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

ROUMANIE

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVAQUIE

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/29

---

Tubakakasvatuslepinguid registreerivad pädevad asutused

2009/C 166/10

Käesolev teade avaldatakse seoses tubaka toetuskavaga kooskõlas komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1973/2004 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamiseks) artikliga 171co.

BELGIA

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGAARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

SAKSAMAA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

HISPAANIA

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

PRANTSUSMAA

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITAALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

AUSTRIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

POOLA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGAL

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

RUMEENIA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVAKKIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 166/11

| 1. | 9. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Barclays Group (edaspidi „Barclays”, Ühendkuningriik) ja CNP Assurances (edaspidi „CNP”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (edaspidi „BVP”, Hispaania) üle, mis on praegu ettevõtja Barclays ainukontrolli all, aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. juulil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Barclays Group (edaspidi „Barclays”, Ühendkuningriik) ja CNP Assurances (edaspidi „CNP”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (edaspidi „BVP”, Hispaania) üle, mis on praegu ettevõtja Barclays ainukontrolli all, aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Barclays: ülemaailmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb jae- ja äripanganduse, krediitkaartide, investeerimispanganduse, kapitalihalduse ja investeeringute haldamise teenuste valdkonnas, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Barclays: ülemaailmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb jae- ja äripanganduse, krediitkaartide, investeerimispanganduse, kapitalihalduse ja investeeringute haldamise teenuste valdkonnas,

| — | ettevõtja CNP: ülemaailmne kindlustusettevõtja, kes pakub peamiselt elukindlustust, pensionitooteid ja mõningaid kahjukindlustustooteid, |
| --- | --- |

—

ettevõtja CNP: ülemaailmne kindlustusettevõtja, kes pakub peamiselt elukindlustust, pensionitooteid ja mõningaid kahjukindlustustooteid,

| — | ettevõtja BVP: täielikult ettevõtja Barclays omanduses olev elukindlustus- ja pensionitoodetega tegelev tütarettevõtja Hispaanias ja Portugalis. |
| --- | --- |

—

ettevõtja BVP: täielikult ettevõtja Barclays omanduses olev elukindlustus- ja pensionitoodetega tegelev tütarettevõtja Hispaanias ja Portugalis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 18.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 166/33

---

Konkursikutse – EAC/26/2009 – Tõenditel põhinev poliitika ja selle elluviimine: konkursikutse teadmistevahendusvõrgustiku väljatöötamiseks – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 142, 23. juuni 2009
  )

2009/C 166/12

Punktis 4 „Tähtaeg”

Asendatakse:

„25. septembril 2009.”

järgmisega:

„29. septembril 2009.”

---