# Europos Sąjungos C 155/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.155.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 155 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. liepos 8d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.155.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 155

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. liepos 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas ir Taryba |
| 2009/C 155/01 | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo (
  1
  ) | 11 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas ir Taryba

2009/C 155/01

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo (
  1
  )

1

11

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 155/03 | Euro kursas | 19 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 155/03

Euro kursas

19

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2009/C 155/04 | Kvietimas teikti paraiškas TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Europos investicijų bankas |
| 2009/C 155/05 | Kvietimas teikti paraiškas – Europos investicijų bankas (EIB) siūlo dvi naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą | 21 |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Pranešimas apie viešą konkursą EPSO/AST/100-101/09 | 23 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 155/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2009/C 155/04

Kvietimas teikti paraiškas TREN/SUB/01-2009

20

Europos investicijų bankas

2009/C 155/05

Kvietimas teikti paraiškas – Europos investicijų bankas (EIB) siūlo dvi naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą

21

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2009/C 155/06

Pranešimas apie viešą konkursą EPSO/AST/100-101/09

23

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 155/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas ir Taryba

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REKOMENDACIJA

2009 m. birželio 18 d.

dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 155/01

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Pereinant prie žiniomis grįstos ekonomikos (Lisabonos Europos Vadovų Taryba, 2000 m.) būtina modernizuoti ir nuolat tobulinti profesinio mokymo sistemas, kad jos padėtų didinti užimtumą, stiprinti socialinę įtrauktį, teikti daugiau galimybių mokytis visą gyvenimą visiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius asmenis, ir taip prisitaikyti prie sparčių ekonomikos ir visuomenės pokyčių. |
| --- | --- |

(1)

Pereinant prie žiniomis grįstos ekonomikos (Lisabonos Europos Vadovų Taryba, 2000 m.) būtina modernizuoti ir nuolat tobulinti profesinio mokymo sistemas, kad jos padėtų didinti užimtumą, stiprinti socialinę įtrauktį, teikti daugiau galimybių mokytis visą gyvenimą visiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius asmenis, ir taip prisitaikyti prie sparčių ekonomikos ir visuomenės pokyčių.

| (2) | Europos Vadovų Taryba 2002 m. Barselonoje iškėlė tikslą – Europos švietimo ir mokymo sistemos iki 2010 m. turėtų tapti pasauliniais kokybės orientyrais. |
| --- | --- |

(2)

Europos Vadovų Taryba 2002 m. Barselonoje iškėlė tikslą – Europos švietimo ir mokymo sistemos iki 2010 m. turėtų tapti pasauliniais kokybės orientyrais.

| (3) | Lisabonos integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (2005–2008 m.) valstybės narės paragintos plėtoti prieinamas ir pasiekiamas mokymosi visą gyvenimą sistemas, atsižvelgiant į kintančius žiniomis grįstos ekonomikos ir visuomenės poreikius. Kad švietimo ir mokymo sistemos geriau atitiktų darbo rinkos poreikius, būtina jas pritaikyti ir stiprinti gebėjimus šioje srityje. Siekiant suderinti socialinę sanglaudą ir konkurencingumą, reikėtų geriau derinti švietimo ir mokymo politikos tikslus su ekonomikos ir darbo rinkos politikos siekiais. |
| --- | --- |

(3)

Lisabonos integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (2005–2008 m.) valstybės narės paragintos plėtoti prieinamas ir pasiekiamas mokymosi visą gyvenimą sistemas, atsižvelgiant į kintančius žiniomis grįstos ekonomikos ir visuomenės poreikius. Kad švietimo ir mokymo sistemos geriau atitiktų darbo rinkos poreikius, būtina jas pritaikyti ir stiprinti gebėjimus šioje srityje. Siekiant suderinti socialinę sanglaudą ir konkurencingumą, reikėtų geriau derinti švietimo ir mokymo politikos tikslus su ekonomikos ir darbo rinkos politikos siekiais.

| (4) | Priėmus 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliuciją dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (4) (Kopenhagos procesas), įvertinus Komisijos, valstybių narių, socialinių partnerių, EEE ir ELPA šalių bei šalių kandidačių bendradarbiavimo kokybės užtikrinimo srityje rezultatus ir atsižvelgus į sukauptą patirtį ir teigiamus pavyzdžius įvairiose dalyvaujančiose šalyse, buvo parengta Bendroji kokybės užtikrinimo sistema (BKUS). |
| --- | --- |

(4)

Priėmus 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliuciją dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (4) (Kopenhagos procesas), įvertinus Komisijos, valstybių narių, socialinių partnerių, EEE ir ELPA šalių bei šalių kandidačių bendradarbiavimo kokybės užtikrinimo srityje rezultatus ir atsižvelgus į sukauptą patirtį ir teigiamus pavyzdžius įvairiose dalyvaujančiose šalyse, buvo parengta Bendroji kokybės užtikrinimo sistema (BKUS).

| (5) | Tarybos ir Komisijos 2004 m. bendrojoje tarpinėje ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai dėl darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo (5) numatyta, kad bendroji profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema (kuri yra dalis Kopenhagos deklaracijos įgyvendinimo tąsos) ir kokybės užtikrinimo bendrų standartų, procedūrų ir gairių rinkinio sudarymas (6) (įgyvendinant Bolonijos procesą ir darbo programą, susijusią su švietimo ir mokymo sistemų tikslais) turėtų būti svarbiausi Europos prioritetai. |
| --- | --- |

(5)

Tarybos ir Komisijos 2004 m. bendrojoje tarpinėje ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai dėl darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo (5) numatyta, kad bendroji profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema (kuri yra dalis Kopenhagos deklaracijos įgyvendinimo tąsos) ir kokybės užtikrinimo bendrų standartų, procedūrų ir gairių rinkinio sudarymas (6) (įgyvendinant Bolonijos procesą ir darbo programą, susijusią su švietimo ir mokymo sistemų tikslais) turėtų būti svarbiausi Europos prioritetai.

| (6) | Švietimo taryba 2004 m. gegužės mėn. (7) pritarė BKUS ir paragino valstybes nares ir Komisiją tiek, kiek leidžia jų kompetencija, drauge su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis remti savanorišką šios sistemos taikymą. |
| --- | --- |

(6)

Švietimo taryba 2004 m. gegužės mėn. (7) pritarė BKUS ir paragino valstybes nares ir Komisiją tiek, kiek leidžia jų kompetencija, drauge su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis remti savanorišką šios sistemos taikymą.

| (7) | Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinklas (8) sudarė Europos masto platformą, kuri leido tinkamai įvertinti, kaip laikomasi 2004 m. Tarybos išvadų ir Helsinkio komunikato, bei sudarė geresnes sąlygas tvariam šalių bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

(7)

Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinklas (8) sudarė Europos masto platformą, kuri leido tinkamai įvertinti, kaip laikomasi 2004 m. Tarybos išvadų ir Helsinkio komunikato, bei sudarė geresnes sąlygas tvariam šalių bendradarbiavimui.

| (8) | 2006 m. Helsinkio komunikate buvo pabrėžtas poreikis toliau plėtoti ir įgyvendinti bendras Europos priemones profesinio mokymo srityje, remiantis principais, kuriais grindžiama BKUS, kaip nurodyta 2004 m. gegužės mėn. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo, kad būtų formuojama kokybės gerinimo kultūra ir skatinamas aktyvesnis dalyvavimas Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinkle. |
| --- | --- |

(8)

2006 m. Helsinkio komunikate buvo pabrėžtas poreikis toliau plėtoti ir įgyvendinti bendras Europos priemones profesinio mokymo srityje, remiantis principais, kuriais grindžiama BKUS, kaip nurodyta 2004 m. gegužės mėn. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo, kad būtų formuojama kokybės gerinimo kultūra ir skatinamas aktyvesnis dalyvavimas Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinkle.

| (9) | Šioje rekomendacijoje nustatoma Europos kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (Sistema), kuri yra orientacinė priemonė, skirta padėti valstybėms narėms remti ir stebėti savo profesinio mokymo sistemų nuolatinį tobulinimą remiantis bendrais Europos standartais, ir kuri yra grindžiama BKUS ir ją išplečia. Sistema turėtų padėti gerinti profesinio mokymo kokybę, didinti profesinio mokymo politikos raidos skaidrumą ir nuoseklumą valstybėse narėse ir taip skatinti abipusį pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančių asmenų mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

(9)

Šioje rekomendacijoje nustatoma Europos kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (Sistema), kuri yra orientacinė priemonė, skirta padėti valstybėms narėms remti ir stebėti savo profesinio mokymo sistemų nuolatinį tobulinimą remiantis bendrais Europos standartais, ir kuri yra grindžiama BKUS ir ją išplečia. Sistema turėtų padėti gerinti profesinio mokymo kokybę, didinti profesinio mokymo politikos raidos skaidrumą ir nuoseklumą valstybėse narėse ir taip skatinti abipusį pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančių asmenų mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą.

| (10) | Kokybės užtikrinimo ir gerinimo ciklas, kurį sudaro profesinio mokymo planavimas, įgyvendinimas, vertinimas ir peržiūra ir (arba) persvarstymas, remiantis bendrais kokybės kriterijais, orientaciniais aprašais ir rodikliais, turėtų būti Sistemos dalis. Stebėjimo, kuriam naudojami vidaus ir išorės vertinimo mechanizmai, procesus nustato valstybės narės, kad įvertintų sistemų, procesų ir procedūrų stipriąsias puses bei tobulėjimo sritis. Sistemai turėtų priklausyti ir veiksmingumo vertinimo priemonės naudojimas. Sistema turėtų apimti vertinimo priemones, skirtas pateikti veiksmingumo įrodymų. |
| --- | --- |

(10)

Kokybės užtikrinimo ir gerinimo ciklas, kurį sudaro profesinio mokymo planavimas, įgyvendinimas, vertinimas ir peržiūra ir (arba) persvarstymas, remiantis bendrais kokybės kriterijais, orientaciniais aprašais ir rodikliais, turėtų būti Sistemos dalis. Stebėjimo, kuriam naudojami vidaus ir išorės vertinimo mechanizmai, procesus nustato valstybės narės, kad įvertintų sistemų, procesų ir procedūrų stipriąsias puses bei tobulėjimo sritis. Sistemai turėtų priklausyti ir veiksmingumo vertinimo priemonės naudojimas. Sistema turėtų apimti vertinimo priemones, skirtas pateikti veiksmingumo įrodymų.

| (11) | Sistema turėtų būti taikoma profesinio mokymo sistemos, profesinio mokymo paslaugų teikėjų ir kvalifikacijos suteikimo lygmenimis. Ji suteikia sistemingą požiūrį į kokybę, atsižvelgiant į skirtingus lygmenis ir dalyvius bei jų tarpusavio ryšius. Pagal Sistemą daug dėmesio turėtų būti skiriama stebėjimui ir kokybės gerinimui, pasitelkiant vidaus ir išorės vertinimą, peržiūrą ir tobulinimo procesus, pagrįstus faktais bei kokybine analize. Sistema turėtų būti tolesnės raidos pagrindas remiantis bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. |
| --- | --- |

(11)

Sistema turėtų būti taikoma profesinio mokymo sistemos, profesinio mokymo paslaugų teikėjų ir kvalifikacijos suteikimo lygmenimis. Ji suteikia sistemingą požiūrį į kokybę, atsižvelgiant į skirtingus lygmenis ir dalyvius bei jų tarpusavio ryšius. Pagal Sistemą daug dėmesio turėtų būti skiriama stebėjimui ir kokybės gerinimui, pasitelkiant vidaus ir išorės vertinimą, peržiūrą ir tobulinimo procesus, pagrįstus faktais bei kokybine analize. Sistema turėtų būti tolesnės raidos pagrindas remiantis bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis.

| (12) | Šia rekomendacija, kuria nustatomos konkrečios priemonės vertinimo ir kokybės gerinimo kultūrai visuose lygmenyse remti, skatinama įrodymais pagrįsta politika ir praktika; ji yra veiksmingesnės ir teisingesnės politikos, kaip numatyta 2006 m. Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo (9), pagrindas. |
| --- | --- |

(12)

Šia rekomendacija, kuria nustatomos konkrečios priemonės vertinimo ir kokybės gerinimo kultūrai visuose lygmenyse remti, skatinama įrodymais pagrįsta politika ir praktika; ji yra veiksmingesnės ir teisingesnės politikos, kaip numatyta 2006 m. Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo (9), pagrindas.

| (13) | Šia rekomendacija nustatoma sistema, skirta pažangios patirties nustatymui, paramai ir keitimuisi ja ne tik nacionaliniu, bet ir vietos bei regionų lygmenimis visuose svarbiuose tinkluose, įskaitant Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinklą. |
| --- | --- |

(13)

Šia rekomendacija nustatoma sistema, skirta pažangios patirties nustatymui, paramai ir keitimuisi ja ne tik nacionaliniu, bet ir vietos bei regionų lygmenimis visuose svarbiuose tinkluose, įskaitant Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinklą.

| (14) | Šioje rekomendacijoje atsižvelgiama į švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo principus, įtrauktus į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų mokymosi visą gyvenimą sąrangos kūrimo (10) (EKS) III priedą. Todėl Sistema turėtų padėti įgyvendinti EKS, visų pirma užtikrinti mokymosi rezultatų sertifikavimo kokybę. Ji taip pat turėtų remti kitų Europos priemonių, pavyzdžiui, Europos profesinio mokymo kreditų sistemos ir bendrųjų Europos principų nustatant ir patvirtinant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(14)

Šioje rekomendacijoje atsižvelgiama į švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo principus, įtrauktus į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų mokymosi visą gyvenimą sąrangos kūrimo (10) (EKS) III priedą. Todėl Sistema turėtų padėti įgyvendinti EKS, visų pirma užtikrinti mokymosi rezultatų sertifikavimo kokybę. Ji taip pat turėtų remti kitų Europos priemonių, pavyzdžiui, Europos profesinio mokymo kreditų sistemos ir bendrųjų Europos principų nustatant ir patvirtinant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, įgyvendinimą.

| (15) | Atsižvelgiant į tai, kad ši rekomendacija nėra privaloma, ji atitinka Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą, kadangi ja siekiama remti ir papildyti valstybių narių veiklą lengvinant tolesnį jų bendradarbiavimą, siekiant padidinti profesinio mokymo skaidrumą ir skatinti mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą. Ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika. Ši rekomendacija atitinka tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, kadangi ja nėra pakeičiamos arba apibrėžiamos nacionalinės kokybės užtikrinimo sistemos. Pagal šią Sistemą nereikalaujama taikyti konkrečią kokybės užtikrinimo priemonę ar metodą, ja nustatomi bendrieji principai, kokybės kriterijai, orientaciniai aprašai ir rodikliai, kurie gali padėti vertinti ir tobulinti dabartines sistemas ir profesinio mokymo paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į tai, kad ši rekomendacija nėra privaloma, ji atitinka Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą, kadangi ja siekiama remti ir papildyti valstybių narių veiklą lengvinant tolesnį jų bendradarbiavimą, siekiant padidinti profesinio mokymo skaidrumą ir skatinti mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą. Ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika. Ši rekomendacija atitinka tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, kadangi ja nėra pakeičiamos arba apibrėžiamos nacionalinės kokybės užtikrinimo sistemos. Pagal šią Sistemą nereikalaujama taikyti konkrečią kokybės užtikrinimo priemonę ar metodą, ja nustatomi bendrieji principai, kokybės kriterijai, orientaciniai aprašai ir rodikliai, kurie gali padėti vertinti ir tobulinti dabartines sistemas ir profesinio mokymo paslaugų teikimą.

| (16) | II priede pateikiamais siūlomais orientaciniais rodikliais siekiama padėti vertinti profesinio mokymo sistemas ir (arba) paslaugų teikėjus, taip pat gerinti tokių sistemų ir paslaugų kokybę vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; šie rodikliai turėtų būti laikomi priemonių rinkiniu, iš kurio įvairūs naudotojai galėtų pasirinkti rodiklius, jų nuomone, labiausiai atitinkančius jų taikomos konkrečios kokybės užtikrinimo sistemos reikalavimus. Dėl savo pobūdžio ir tikslo šie rodikliai turėtų būti skiriami nuo rodiklių ir gairių, nurodytų 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (11). |
| --- | --- |

(16)

II priede pateikiamais siūlomais orientaciniais rodikliais siekiama padėti vertinti profesinio mokymo sistemas ir (arba) paslaugų teikėjus, taip pat gerinti tokių sistemų ir paslaugų kokybę vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; šie rodikliai turėtų būti laikomi priemonių rinkiniu, iš kurio įvairūs naudotojai galėtų pasirinkti rodiklius, jų nuomone, labiausiai atitinkančius jų taikomos konkrečios kokybės užtikrinimo sistemos reikalavimus. Dėl savo pobūdžio ir tikslo šie rodikliai turėtų būti skiriami nuo rodiklių ir gairių, nurodytų 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (11).

| (17) | Jei valstybės narės taikytų ir toliau plėtotų Sistemą, pastaroji galėtų padėti valstybėms narėms toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas, skatinti Europos darbo rinkos integraciją bei EKS įgyvendinimą ir visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą, gerbiant didelę nacionalinių švietimo sistemų įvairovę. |
| --- | --- |

(17)

Jei valstybės narės taikytų ir toliau plėtotų Sistemą, pastaroji galėtų padėti valstybėms narėms toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas, skatinti Europos darbo rinkos integraciją bei EKS įgyvendinimą ir visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą, gerbiant didelę nacionalinių švietimo sistemų įvairovę.

| (18) | Ši rekomendacija turėtų padėti atnaujinti švietimo ir mokymo sistemas, didinti mokymo veiksmingumą stengiantis užtikrinti, kad asmenys nebaigtų mokslų neįgiję kvalifikacijos, gerinti ryšius tarp švietimo, mokymo ir užimtumo, susieti formalųjį, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi ir dažniau suteikti kvalifikaciją remiantis įgyta patirtimi, |
| --- | --- |

(18)

Ši rekomendacija turėtų padėti atnaujinti švietimo ir mokymo sistemas, didinti mokymo veiksmingumą stengiantis užtikrinti, kad asmenys nebaigtų mokslų neįgiję kvalifikacijos, gerinti ryšius tarp švietimo, mokymo ir užimtumo, susieti formalųjį, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi ir dažniau suteikti kvalifikaciją remiantis įgyta patirtimi,

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

| 1. | taikyti ir toliau plėtoti Europos kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (Sistema), kokybės kriterijus, orientacinius aprašus ir rodiklius, nustatytus ir išsamiau aprašytus I ir II prieduose, toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas ir EKS bei Europos mobilumo kokybės chartijos įgyvendinimą, visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą ir naujoves. Papildomas dėmesys turėtų būti teikiamas perėjimui nuo profesinio mokymo prie aukštojo mokslo; |
| --- | --- |

1.

taikyti ir toliau plėtoti Europos kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (Sistema), kokybės kriterijus, orientacinius aprašus ir rodiklius, nustatytus ir išsamiau aprašytus I ir II prieduose, toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas ir EKS bei Europos mobilumo kokybės chartijos įgyvendinimą, visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą ir naujoves. Papildomas dėmesys turėtų būti teikiamas perėjimui nuo profesinio mokymo prie aukštojo mokslo;

| 2. | kad kiekviena jų ne vėliau kaip 2011 m. birželio 18 d. nustatytų, kaip prireikus tobulinti kokybės užtikrinimo sistemas nacionaliniu lygmeniu ir kuo geriau pasinaudoti Sistema, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, regionų bei vietos valdžios institucijas ir visas kitas svarbias suinteresuotąsias šalis, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; |
| --- | --- |

2.

kad kiekviena jų ne vėliau kaip 2011 m. birželio 18 d. nustatytų, kaip prireikus tobulinti kokybės užtikrinimo sistemas nacionaliniu lygmeniu ir kuo geriau pasinaudoti Sistema, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, regionų bei vietos valdžios institucijas ir visas kitas svarbias suinteresuotąsias šalis, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika;

| 3. | aktyviai dalyvauti Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinkle (Sistemos tinklas) ir toliau atitinkamai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis plėtoti bendruosius principus, orientacinius kriterijus ir rodiklius, profesinio mokymo kokybės gerinimo gaires ir priemones; |
| --- | --- |

3.

aktyviai dalyvauti Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinkle (Sistemos tinklas) ir toliau atitinkamai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis plėtoti bendruosius principus, orientacinius kriterijus ir rodiklius, profesinio mokymo kokybės gerinimo gaires ir priemones;

| 4. | įsteigti profesinio mokymo klausimams skirtą Nacionalinį kokybės užtikrinimo orientacinį punktą (jeigu jis dar nėra įsteigtas), kuris būtų susietas su kiekvienos valstybės narės konkrečiomis struktūromis bei reikalavimais ir pagal nacionalinę praktiką suburtų esamas atitinkamas įstaigas, įtrauktų socialinius partnerius ir visas nacionalinio ir regionų lygmenų suinteresuotąsias šalis, siekiant užtikrinti tolesnę su iniciatyvomis susijusią veiklą. Šie orientaciniai punktai turėtų:






  — | informuoti įvairias suinteresuotąsias šalis apie Sistemos tinklo veiklą, |
| --- | --- | --- |

4.

įsteigti profesinio mokymo klausimams skirtą Nacionalinį kokybės užtikrinimo orientacinį punktą (jeigu jis dar nėra įsteigtas), kuris būtų susietas su kiekvienos valstybės narės konkrečiomis struktūromis bei reikalavimais ir pagal nacionalinę praktiką suburtų esamas atitinkamas įstaigas, įtrauktų socialinius partnerius ir visas nacionalinio ir regionų lygmenų suinteresuotąsias šalis, siekiant užtikrinti tolesnę su iniciatyvomis susijusią veiklą. Šie orientaciniai punktai turėtų:

—

informuoti įvairias suinteresuotąsias šalis apie Sistemos tinklo veiklą,

| — | aktyviai remti Sistemos tinklo darbo programos įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

aktyviai remti Sistemos tinklo darbo programos įgyvendinimą,

| — | imtis konkrečių iniciatyvų tolesnei Sistemos plėtotei nacionaliniu mastu remti, |
| --- | --- |

—

imtis konkrečių iniciatyvų tolesnei Sistemos plėtotei nacionaliniu mastu remti,

| — | remti savęs vertinimą, kaip papildomą veiksmingą kokybės užtikrinimo priemonę, kuria galima išmatuoti laimėjimus bei nustatyti tobulėjimo sritis įgyvendinant Sistemos tinklo darbo programą, |
| --- | --- |

—

remti savęs vertinimą, kaip papildomą veiksmingą kokybės užtikrinimo priemonę, kuria galima išmatuoti laimėjimus bei nustatyti tobulėjimo sritis įgyvendinant Sistemos tinklo darbo programą,

| — | užtikrinti, kad informacija būtų veiksmingai skleidžiama suinteresuotosioms šalims; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad informacija būtų veiksmingai skleidžiama suinteresuotosioms šalims;

| 5. | remiantis orientaciniais kriterijais, kurie nustatomi Sistemos tinkle bendradarbiaujant su Komisija ir valstybėmis narėmis, kas ketverius metus peržiūrėti, kaip vyksta įgyvendinimo procesas; ši peržiūra įtraukiama į kas antrą nacionalinę pažangos ataskaitą, parengtą pagal būsimą strateginę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistemą. |
| --- | --- |

5.

remiantis orientaciniais kriterijais, kurie nustatomi Sistemos tinkle bendradarbiaujant su Komisija ir valstybėmis narėmis, kas ketverius metus peržiūrėti, kaip vyksta įgyvendinimo procesas; ši peržiūra įtraukiama į kas antrą nacionalinę pažangos ataskaitą, parengtą pagal būsimą strateginę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistemą.

PRITARIA KOMISIJOS KETINIMUI:

| 1. | Padėti valstybėms narėms vykdyti pirmiau nurodytus uždavinius, visų pirma lengvinant bendradarbiavimą ir abipusį mokymąsi, testavimą ir orientacinės medžiagos rengimą bei suteikiant informaciją apie profesinio mokymo kokybės raidą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

1.

Padėti valstybėms narėms vykdyti pirmiau nurodytus uždavinius, visų pirma lengvinant bendradarbiavimą ir abipusį mokymąsi, testavimą ir orientacinės medžiagos rengimą bei suteikiant informaciją apie profesinio mokymo kokybės raidą valstybėse narėse;

| 2. | Propaguoti Sistemos tinklą ir kartu su valstybėmis narėmis dalyvauti jo veikloje, atitinkamai konkrečiais pasiūlymais ir iniciatyvomis padedant plėtoti šios srities politiką; |
| --- | --- |

2.

Propaguoti Sistemos tinklą ir kartu su valstybėmis narėmis dalyvauti jo veikloje, atitinkamai konkrečiais pasiūlymais ir iniciatyvomis padedant plėtoti šios srities politiką;

| 3. | Užtikrinti tolesnę veiklą, susijusią su šios rekomendacijos įgyvendinimu, kas ketverius metus pateikiant Europos Parlamentui ir Tarybai įgytos patirties ir išvadų, į kurias reikėtų atsižvelgti ateityje, ataskaitą, įskaitant prireikus šios rekomendacijos peržiūrą, atliekamą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir įtraukiant įvairias suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti tolesnę veiklą, susijusią su šios rekomendacijos įgyvendinimu, kas ketverius metus pateikiant Europos Parlamentui ir Tarybai įgytos patirties ir išvadų, į kurias reikėtų atsižvelgti ateityje, ataskaitą, įskaitant prireikus šios rekomendacijos peržiūrą, atliekamą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir įtraukiant įvairias suinteresuotąsias šalis;

| 4. | Remiantis ta ataskaita ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis įsipareigoti įvertinti, kaip įgyvendinama ši rekomendacija, ir prireikus ją persvarstyti. |
| --- | --- |

4.

Remiantis ta ataskaita ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis įsipareigoti įvertinti, kaip įgyvendinama ši rekomendacija, ir prireikus ją persvarstyti.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

Štefan FÜLE

---

(1)  OL C 100, 2009 4 30, p. 136.

1

(2)  OL C 325, 2008 12 19, p. 48.

2

(3)  2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OJ C 13, 2003 1 18, p. 2.

4

(5)  OL C 104, 2004 4 30, p. 1.

5

(6)  „Europos aukštojo mokslo erdvės realizavimas“. Už aukštąjį mokslą atsakingų ministrų konferencijos komunikatas, 2003 m. rugsėjo 19 d., Berlynas.

6

(7)  Tarybos išvados dėl kokybės užtikrinimo profesinio švietimo ir mokymo srityje, 2004 m. gegužės 28 d.

7

(8)  Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo tinklą Komisija sukūrė 2005 m. spalio mėn., atsižvelgdama į palankią profesinio mokymo patariamojo komiteto nuomonę. Jo narius, vadovaudamosi aiškia tvarka, skyrė valstybės narės, šalys kandidatės, ELPA ir EEE šalys ir Europos socialinių partnerių organizacijos.

8

(9)  OL C 298, 2006 12 8, p. 3.

9

(10)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

10

(11)  OL C 311, 2007 12 21, p. 13.

11

---

PRIEDŲ ĮŽANGINĖ DALIS

Šioje rekomendacijoje nustatoma Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (Sistema), kuri apima kokybės užtikrinimo ir gerinimo ciklą (planavimas, įgyvendinimas, vertinimas ir peržiūra ir (arba) persvarstymas), grindžiamą kokybės kriterijų, aprašų ir rodiklių rinkiniu, taikomu kokybės valdymui ir profesinio mokymo sistemų, ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų lygmenimis. Siekiama ne nustatyti naujus standartus, o prisidėti prie valstybių narių pastangų, tuo pat metu išsaugant jų pasirinktų būdų įvairovę.

Sistemą reikėtų vertinti labiau kaip priemonių rinkinį, iš kurio įvairūs naudotojai gali pasirinkti tuos aprašus ir rodiklius, kurie, jų nuomone, labiausiai atitinka jų taikomos konkrečios kokybės užtikrinimo sistemos reikalavimus.

Siūlomi aprašai (I priedas) ir rodikliai (II priedas) numatyti tik kaip gairės, ir Sistemos naudotojai gali juos pasirinkti ir taikyti pagal visus savo reikalavimus ir dabartines sistemas ar jų dalis.

Šie aprašai ir rodikliai gali būti taikomi pirminiam ir (arba) tęstiniam profesiniam mokymui, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės profesinio mokymo sistemos ypatumus ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų tipą.

Šiuos aprašus ir rodiklius galima taikyti remiantis visiško savanoriškumo principu, atsižvelgiant į jų potencialią pridėtinę vertę ir vadovaujantis nacionalinės teisės aktais bei praktika. Šie aprašai ir rodikliai neturėtų būti laikomi nei kriterijais, nei pranešimo apie įvairių nacionalinių sistemų kokybę ir veiksmingumą ar pastarųjų lyginimo priemone. Valstybės narės lieka visiškai atsakingos už šių sistemų kokybės stebėseną.

I PRIEDAS

EUROPOS KOKYBĖS UŽTIKRINIMO ORIENTACINĖ SISTEMA: KOKYBĖS KRITERIJAI IR ORIENTACINIAI APRAŠAI
   (1)

Šiame priede pateikiami siūlomi bendrieji kokybės kriterijai ir orientaciniai aprašai, kuriais valstybės narės, jei mano, kad tai tinkama, gali remtis įgyvendindamos Sistemą (2).

| Kokybės kriterijai | Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo sistemos lygmuo) | Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmuo) |
| --- | --- | --- |
| Planuojant atsižvelgiama į susijusių suinteresuotųjų šalių strateginę viziją ir numatomi aiškūs siekiai ir (arba) tikslai, veiksmai ir rodikliai | Numatomi vidutinio ir ilgalaikio laikotarpio profesinio mokymo siekiai ir (arba) tikslai, susiję su Europos siekiais.
  Nustatant profesinio mokymo skirtingų lygmenų siekius, dalyvauja susijusios suinteresuotosios šalys.
  Remiantis specialiais rodikliais (sėkmės kriterijais) nustatomi tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.
  Parengiami mokymo poreikių nustatymo mechanizmai ir procedūros.
  Formuojama informavimo politika, kad būtų užtikrinta optimali su kokybe susijusių rezultatų sklaida, vadovaujantis nacionaliniais ir (arba) regionų duomenų apsaugos reikalavimais.
  Apibrėžiami standartai ir gairės, susijusios su asmens kompetencijos pripažinimu, patvirtinimu ir sertifikavimu. | Europos, nacionalinės ir regionų profesinio mokymo politikos siekiai ir (arba) tikslai yra susieti su profesinio mokymo paslaugų teikėjų nustatomais vietos tikslais.
  Nustatomi aiškūs tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.
  Nuolat konsultuojamasi su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant nustatyti konkrečius vietos ar individualius poreikius.
  Aiškiai padalyta atsakomybė už kokybės valdymą ir gerinimą.
  Planuojant veiklą, įskaitant kokybės raidą, personalas dalyvauja nuo pat pradžių.
  Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vieni su kitais planuoja bendras iniciatyvas.
  Svarbios suinteresuotosios šalys dalyvauja analizuojant vietos poreikius.
  Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vadovaujasi aiškia ir skaidria kokybės užtikrinimo sistema. |
| Įgyvendinimo planai rengiami konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis; juose nustatomi aiškūs principai | Įgyvendinimo planai sudaromi bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, profesinio mokymo paslaugų teikėjais ir kitomis įvairių lygmenų svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis.
  Įgyvendinimo planuose numatomi reikiami ištekliai, naudotojų kompetencija, paramos priemonės ir gairės.
  Parengiamos įgyvendinimo įvairiais lygmenimis gairės ir standartai.
  Į įgyvendinimo planus įtraukiamos nuostatos, susijusios su konkrečia parama mokytojams rengti.
  Aiškiai apibūdinamos su įgyvendinimu susijusios profesinio mokymo paslaugų teikėjų pareigos.
  Parengiama nacionalinė ir (arba) regionų kokybės užtikrinimo sistema, kurioje numatomos profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmens veiklos gairės ir kokybės standartai, užtikrinantys nuolatinį tobulėjimą ir savireguliaciją. | Ištekliai viduje paskirstomi ir (arba) skiriami taip, kad būtų pasiekti įgyvendinimo planuose iškelti tikslai.
  Aiškiai remiama svarbi ir glaudi partnerystė, kad būtų įgyvendinta suplanuota veikla.
  Strateginiame personalo kompetencijos raidos plane nustatomas mokytojų rengimo poreikis.
  Personalas nuolat mokosi ir bendradarbiauja su svarbiomis išorės suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų stiprinami gebėjimai, gerinama kokybė, tobulinama veikla. |
| Remiantis faktais, reguliariai vertinami rezultatai ir procesai | Parengiama vidaus ir išorės vertinimo metodologija.
  Susitariama dėl suinteresuotųjų šalių dalyvavimo stebėjimo ir vertinimo procese ir nustatoma aiški tvarka.
  Nacionaliniai ar regionų standartai ir procesai, susiję su kokybės gerinimu ir užtikrinimu, derinami su sektoriaus reikmėmis ir turi būti joms proporcingi.
  Prireikus atliekamas sistemų savęs vertinimas, taip pat vidinė ir išorinė sistemų peržiūra.
  Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos.
  Naudojami veiklos rodikliai.
  Siekiant įvertinti pažangą ir nustatyti tobulėjimo sritis, reguliariai ir nuosekliai renkami svarbūs duomenys. Parengiama tinkama duomenų rinkimo metodologija, pvz., klausimynai ir rodikliai ir (arba) matavimo vienetai. | Reguliariai atliekamas savęs vertinimas, vadovaujantis nacionalinėmis ir regionų nuostatomis ir (arba) sistemomis arba pačių profesinio mokymo paslaugų teikėjų iniciatyva.
  Vertinami ir peržiūrimi švietimo procesai ir (arba) rezultatai, įskaitant besimokančių asmenų pasitenkinimo bei personalo veiklos bei pasitenkinimo vertinimą.
  Vertinimas ir peržiūra apima tinkamus ir veiksmingus mechanizmus, kuriais siekiama įtraukti vidaus ir išorės suinteresuotąsias šalis.
  Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos. |
| Peržiūra | Visuose lygmenyse apibrėžiami peržiūros procedūros, mechanizmai ir priemonės.
  Procesai reguliariai peržiūrimi ir rengiami su pokyčiais susiję veiksmų planai. Sistemos atitinkamai koreguojamos.
  Informacija apie vertinimo rezultatus skelbiama viešai. | Renkami besimokančių asmenų atsiliepimai apie asmeninę mokymosi patirtį ir apie mokymosi bei mokymo aplinką. Mokytojų atsiliepimais ir šia informacija vadovaujamasi planuojant tolesnius veiksmus.
  Informacija apie peržiūros rezultatus yra plačiai viešinama.
  Grįžtamojo ryšio ir peržiūros procedūros yra organizacijos strateginio mokymosi proceso dalis.
  Vertinimo rezultatai aptariami su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis ir parengiami tinkami veiksmų planai. |

Kokybės kriterijai

Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo sistemos lygmuo)

Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmuo)

Planuojant atsižvelgiama į susijusių suinteresuotųjų šalių strateginę viziją ir numatomi aiškūs siekiai ir (arba) tikslai, veiksmai ir rodikliai

Numatomi vidutinio ir ilgalaikio laikotarpio profesinio mokymo siekiai ir (arba) tikslai, susiję su Europos siekiais.

Nustatant profesinio mokymo skirtingų lygmenų siekius, dalyvauja susijusios suinteresuotosios šalys.

Remiantis specialiais rodikliais (sėkmės kriterijais) nustatomi tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.

Parengiami mokymo poreikių nustatymo mechanizmai ir procedūros.

Formuojama informavimo politika, kad būtų užtikrinta optimali su kokybe susijusių rezultatų sklaida, vadovaujantis nacionaliniais ir (arba) regionų duomenų apsaugos reikalavimais.

Apibrėžiami standartai ir gairės, susijusios su asmens kompetencijos pripažinimu, patvirtinimu ir sertifikavimu.

Europos, nacionalinės ir regionų profesinio mokymo politikos siekiai ir (arba) tikslai yra susieti su profesinio mokymo paslaugų teikėjų nustatomais vietos tikslais.

Nustatomi aiškūs tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.

Nuolat konsultuojamasi su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant nustatyti konkrečius vietos ar individualius poreikius.

Aiškiai padalyta atsakomybė už kokybės valdymą ir gerinimą.

Planuojant veiklą, įskaitant kokybės raidą, personalas dalyvauja nuo pat pradžių.

Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vieni su kitais planuoja bendras iniciatyvas.

Svarbios suinteresuotosios šalys dalyvauja analizuojant vietos poreikius.

Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vadovaujasi aiškia ir skaidria kokybės užtikrinimo sistema.

Įgyvendinimo planai rengiami konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis; juose nustatomi aiškūs principai

Įgyvendinimo planai sudaromi bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, profesinio mokymo paslaugų teikėjais ir kitomis įvairių lygmenų svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis.

Įgyvendinimo planuose numatomi reikiami ištekliai, naudotojų kompetencija, paramos priemonės ir gairės.

Parengiamos įgyvendinimo įvairiais lygmenimis gairės ir standartai.

Į įgyvendinimo planus įtraukiamos nuostatos, susijusios su konkrečia parama mokytojams rengti.

Aiškiai apibūdinamos su įgyvendinimu susijusios profesinio mokymo paslaugų teikėjų pareigos.

Parengiama nacionalinė ir (arba) regionų kokybės užtikrinimo sistema, kurioje numatomos profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmens veiklos gairės ir kokybės standartai, užtikrinantys nuolatinį tobulėjimą ir savireguliaciją.

Ištekliai viduje paskirstomi ir (arba) skiriami taip, kad būtų pasiekti įgyvendinimo planuose iškelti tikslai.

Aiškiai remiama svarbi ir glaudi partnerystė, kad būtų įgyvendinta suplanuota veikla.

Strateginiame personalo kompetencijos raidos plane nustatomas mokytojų rengimo poreikis.

Personalas nuolat mokosi ir bendradarbiauja su svarbiomis išorės suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų stiprinami gebėjimai, gerinama kokybė, tobulinama veikla.

Remiantis faktais, reguliariai vertinami rezultatai ir procesai

Parengiama vidaus ir išorės vertinimo metodologija.

Susitariama dėl suinteresuotųjų šalių dalyvavimo stebėjimo ir vertinimo procese ir nustatoma aiški tvarka.

Nacionaliniai ar regionų standartai ir procesai, susiję su kokybės gerinimu ir užtikrinimu, derinami su sektoriaus reikmėmis ir turi būti joms proporcingi.

Prireikus atliekamas sistemų savęs vertinimas, taip pat vidinė ir išorinė sistemų peržiūra.

Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos.

Naudojami veiklos rodikliai.

Siekiant įvertinti pažangą ir nustatyti tobulėjimo sritis, reguliariai ir nuosekliai renkami svarbūs duomenys. Parengiama tinkama duomenų rinkimo metodologija, pvz., klausimynai ir rodikliai ir (arba) matavimo vienetai.

Reguliariai atliekamas savęs vertinimas, vadovaujantis nacionalinėmis ir regionų nuostatomis ir (arba) sistemomis arba pačių profesinio mokymo paslaugų teikėjų iniciatyva.

Vertinami ir peržiūrimi švietimo procesai ir (arba) rezultatai, įskaitant besimokančių asmenų pasitenkinimo bei personalo veiklos bei pasitenkinimo vertinimą.

Vertinimas ir peržiūra apima tinkamus ir veiksmingus mechanizmus, kuriais siekiama įtraukti vidaus ir išorės suinteresuotąsias šalis.

Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos.

Peržiūra

Visuose lygmenyse apibrėžiami peržiūros procedūros, mechanizmai ir priemonės.

Procesai reguliariai peržiūrimi ir rengiami su pokyčiais susiję veiksmų planai. Sistemos atitinkamai koreguojamos.

Informacija apie vertinimo rezultatus skelbiama viešai.

Renkami besimokančių asmenų atsiliepimai apie asmeninę mokymosi patirtį ir apie mokymosi bei mokymo aplinką. Mokytojų atsiliepimais ir šia informacija vadovaujamasi planuojant tolesnius veiksmus.

Informacija apie peržiūros rezultatus yra plačiai viešinama.

Grįžtamojo ryšio ir peržiūros procedūros yra organizacijos strateginio mokymosi proceso dalis.

Vertinimo rezultatai aptariami su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis ir parengiami tinkami veiksmų planai.

---

(1)  Šioje rekomendacijoje vartojamų sąvokų apibrėžtys pagrįstos Cedefop mokymo kokybės glosarijuje („Cedefop's Glossary on Quality in Training“) (darbinis dokumentas, 2003 m. lapkričio mėn.) pateiktomis apibrėžtimis.

(2)  II priede pateiktas papildomas atrinktų kokybės rodiklių rinkinys.

II PRIEDAS

ATRINKTŲ KOKYBĖS RODIKLIŲ, SKIRTŲ PROFESINIO MOKYMO KOKYBEI ĮVERTINTI, ORIENTACINIS RINKINYS

Šiame priede pateikiamas siūlomas išsamus pasirinktų kokybės rodiklių, kurie gali būti naudojami profesinio mokymo sistemų ir (arba) profesinio mokymo paslaugų teikėjų vertinimui ir kokybės gerinimui remti, rinkinys. Šis rodiklių rinkinys bus toliau plėtojamas pagal dvišalį ir (arba) daugiašalį Europos bendradarbiavimą, remiantis Europos ir nacionalinių registrų duomenimis.

Dėl savo pobūdžio ir tikslo šie rodikliai turėtų būti skiriami nuo rodiklių ir gairių, nurodytų 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos.

Be to, rodiklių lentelėje nenumatoma suvestinių nacionalinio lygmens rodiklių tais atvejais, kai tokių rodiklių nėra ar juos sunku gauti. Tokius nacionalinio lygmens suvestinius rodiklius galima nustatyti vėliau, remiantis bendru valstybių narių, Komisijos ir Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinklo susitarimu.

| Rodiklis | Rodiklio tipas | Politikos tikslas |
| --- | --- | --- |
| Bendri kokybės užtikrinimo rodikliai |
| Nr. 1
  Kokybės užtikrinimo sistemų aktualumas profesinio mokymo paslaugų teikėjams:






  a) | profesinio mokymo paslaugų teikėjų, taikančių vidines kokybės užtikrinimo sistemas, apibrėžtas įstatymais arba savo iniciatyva, dalis |

Rodiklis

Rodiklio tipas

Politikos tikslas

Bendri kokybės užtikrinimo rodikliai

Nr. 1

Kokybės užtikrinimo sistemų aktualumas profesinio mokymo paslaugų teikėjams:

a)

profesinio mokymo paslaugų teikėjų, taikančių vidines kokybės užtikrinimo sistemas, apibrėžtas įstatymais arba savo iniciatyva, dalis

| b) | akredituotų profesinio mokymo paslaugų teikėjų dalis |
| --- | --- |

b)

akredituotų profesinio mokymo paslaugų teikėjų dalis

Konteksto ir (arba) išteklių rodiklis

Remti kokybės gerinimo kultūrą profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmeniu

Didinti mokymo kokybės skaidrumą

Didinti abipusį pasitikėjimą teikiant mokymo paslaugas

Nr. 2

Investicijos į mokytojų rengimą:

| a) | toliau besimokančių mokytojų dalis |
| --- | --- |

a)

toliau besimokančių mokytojų dalis

| b) | investuotos lėšos |
| --- | --- |

b)

investuotos lėšos

Išteklių ir (arba) procesų rodiklis

Skatinti mokytojų atsakomybę profesinio mokymo kokybės raidos procese

Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams

Stiprinti pavienių asmenų mokymosi gebėjimus

Didinti besimokančių asmenų pasiekimus

Rodikliai, remiantys su kokybe susijusius profesinio mokymo politikos tikslus

Nr. 3

Dalyvavimo profesinio mokymo programose mastas:

Profesinio mokymo programų dalyvių skaičius (1) (pagal programos tipą ir individualius kriterijus (2)

Išteklių ir (arba) procesų ir (arba) rezultatų rodiklis

Surinkti pagrindinę profesinio mokymo sistemos ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų lygmens informaciją apie profesinio mokymo patrauklumą

Remti didesnes galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupes

Nr. 4

Profesinio mokymo programų baigimo mastas:

Asmenų, sėkmingai baigusių ir (arba) nutraukusių profesinio mokymo programas, skaičius (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

Procesų ir (arba) rezultatų rodiklis

Surinkti pagrindinę informaciją apie pasiekimus švietimo srityje ir mokymo procesų kokybę

Įvertinti, kiek žmonių meta mokyklą lyginant su besimokančių asmenų skaičiumi

Skatinti besimokančius asmenis sėkmingai baigti programą – tai vienas iš profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tikslų

Remti mokymo paslaugų pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

Nr. 5

Profesinį išsilavinimą įgijusių asmenų įdarbinimas:

| a) | profesinio mokymo srities besimokančiųjų asmenų profesinė situacija nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus) (3) |
| --- | --- |

a)

profesinio mokymo srities besimokančiųjų asmenų profesinė situacija nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus) (3)

| b) | besimokančiųjų, įsidarbinusių nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos, skaičius (pagal programos tipą ir individualius kriterijus) |
| --- | --- |

b)

besimokančiųjų, įsidarbinusių nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos, skaičius (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

Rezultatų rodiklis

Remti galimybes įsidarbinti

Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams

Remti mokymo pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

Nr. 6

Įgytų įgūdžių naudojimas darbo vietoje:

| a) | informacija apie asmenų darbą po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus) |
| --- | --- |

a)

informacija apie asmenų darbą po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

| b) | asmenų ir darbdavių pasitenkinimas įgūdžiais ir (arba) kompetencija |
| --- | --- |

b)

asmenų ir darbdavių pasitenkinimas įgūdžiais ir (arba) kompetencija

Rezultatų rodiklis

(kokybiniai ir kiekybiniai duomenys)

Didinti galimybes įsidarbinti

Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams

Remti mokymo pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

Konteksto informacija

Nr. 7

Nedarbo mastas (4) (pagal individualius kriterijus)

Konteksto rodiklis

Bendro pobūdžio informacija, susijusi su sprendimų priėmimu profesinio mokymo sistemos lygmeniu

Nr. 8

Pažeidžiamų grupių skverbtis:

| a) | profesinio mokymo dalyvių, priklausančių nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms (apibrėžtame regione ar tyrimo teritorijoje), dalis (proc.) (pagal amžių ir lytį) |
| --- | --- |

a)

profesinio mokymo dalyvių, priklausančių nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms (apibrėžtame regione ar tyrimo teritorijoje), dalis (proc.) (pagal amžių ir lytį)

| b) | nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių sėkmės dažnis (pagal amžių ir lytį) |
| --- | --- |

b)

nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių sėkmės dažnis (pagal amžių ir lytį)

Konteksto rodiklis

Bendro pobūdžio informacija, susijusi su sprendimų priėmimu profesinio mokymo sistemos lygmeniu

Remti nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme

Remti mokymo pritaikymą specialiems nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikiams

Nr. 9

Darbo rinkos mokymo poreikių nustatymo mechanizmai:

| a) | informacija apie mechanizmus kintantiems poreikiams įvairiuose lygmenyse nustatyti |
| --- | --- |

a)

informacija apie mechanizmus kintantiems poreikiams įvairiuose lygmenyse nustatyti

| b) | jų veiksmingumo įrodymai |
| --- | --- |

b)

jų veiksmingumo įrodymai

Konteksto ir (arba) išteklių rodiklis

(kokybinė informacija)

Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams

Remti galimybes įsidarbinti

Nr. 10

Priemonės, skirtos suteikti didesnes galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme:

| a) | informacija apie skirtingais lygmenimis taikomas priemones |
| --- | --- |

a)

informacija apie skirtingais lygmenimis taikomas priemones

| b) | jų naudingumo įrodymai |
| --- | --- |

b)

jų naudingumo įrodymai

Procesų rodiklis

(kokybinė informacija)

Teikti daugiau galimybių dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms

Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą

---

(1)  Pirminis profesinis mokymas: kad besimokantį asmenį būtų galima laikyti dalyviu, būtina, kad jis būtų mokęsis ne mažiau kaip 6 savaites.

Mokymasis visą gyvenimą: gyventojų, dalyvaujančių formaliosiose profesinio mokymo programose, dalis (proc.).

(2)  Be pagrindinės informacijos apie lytį ir amžių, galima taikyti kitus socialinius kriterijus, pvz., mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, didžiausi pasiekimai švietimo srityje, migrantai, žmonės su negalia, nedarbo laikotarpis.

(3)  Pirminis profesinis mokymas: įskaitant informaciją apie iš programos pasitraukusių asmenų profesinę situaciją.

(4)  Apibrėžtis pagal TDO ir EBPO: 15–74 metų bedarbiai asmenys, aktyviai ieškantys darbo ir pasirengę dirbti.

---

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/11

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REKOMENDACIJA

2009 m. birželio 18 d.

dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 155/02

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Gerinti ir pripažinti piliečių žinias, įgūdžius ir kompetenciją itin svarbu siekiant jų asmeninio ir profesinio tobulėjimo bei skatinant Bendrijoje konkurencingumą, užimtumą ir socialinę sanglaudą. Todėl reikėtų sudaryti geresnes sąlygas tarptautiniam darbuotojų ir besimokančių asmenų judumui ir prisidėti tenkinant Europos darbo rinkos pasiūlos ir paklausos reikalavimus. Todėl Bendrijos lygmeniu reikėtų remti ir plėtoti mokymąsi visą gyvenimą, kurio galimybe galėtų pasinaudoti visi žmonės ir kuriam sienos nebūtų kliūtis, bei asmens formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą. |
| --- | --- |

(1)

Gerinti ir pripažinti piliečių žinias, įgūdžius ir kompetenciją itin svarbu siekiant jų asmeninio ir profesinio tobulėjimo bei skatinant Bendrijoje konkurencingumą, užimtumą ir socialinę sanglaudą. Todėl reikėtų sudaryti geresnes sąlygas tarptautiniam darbuotojų ir besimokančių asmenų judumui ir prisidėti tenkinant Europos darbo rinkos pasiūlos ir paklausos reikalavimus. Todėl Bendrijos lygmeniu reikėtų remti ir plėtoti mokymąsi visą gyvenimą, kurio galimybe galėtų pasinaudoti visi žmonės ir kuriam sienos nebūtų kliūtis, bei asmens formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą.

| (2) | 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadose teigiama, kad didesnis kvalifikacijų skaidrumas turėtų būti vienas iš svarbiausių dalykų, kurie būtini siekiant pritaikyti Bendrijos švietimo ir mokymo sistemas prie žinių visuomenės poreikių. Be to, 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad labai svarbu pagerinti profesinio mokymo skaidrumą ir patobulinti jo pripažinimo metodus. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadose teigiama, kad didesnis kvalifikacijų skaidrumas turėtų būti vienas iš svarbiausių dalykų, kurie būtini siekiant pritaikyti Bendrijos švietimo ir mokymo sistemas prie žinių visuomenės poreikių. Be to, 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad labai svarbu pagerinti profesinio mokymo skaidrumą ir patobulinti jo pripažinimo metodus.

| (3) | Profesinio mokymo programos – viena iš pagrindinių mokymosi visą gyvenimą sričių – tiesiogiai susijusios su bendruoju ugdymu ir aukštuoju mokslu, taip pat su kiekvienos valstybės narės užimtumo ir socialine politika. Vykdant šias programas, daromas poveikis daugeliui sektorių, skatinami ne tik Europos ekonomikos konkurencingumas ir darbo rinkos poreikių patenkinimas, bet ir socialinė sanglauda, lygybė ir piliečių dalyvavimas bei įtraukimas. |
| --- | --- |

(3)

Profesinio mokymo programos – viena iš pagrindinių mokymosi visą gyvenimą sričių – tiesiogiai susijusios su bendruoju ugdymu ir aukštuoju mokslu, taip pat su kiekvienos valstybės narės užimtumo ir socialine politika. Vykdant šias programas, daromas poveikis daugeliui sektorių, skatinami ne tik Europos ekonomikos konkurencingumas ir darbo rinkos poreikių patenkinimas, bet ir socialinė sanglauda, lygybė ir piliečių dalyvavimas bei įtraukimas.

| (4) | 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucijoje dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (4) (Kopenhagos procesas) ir 2004 m. priimtoje bendroje tarpinėje Tarybos ir Komisijos ataskaitoje dėl darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ įgyvendinimo (5) pabrėžiama profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemos reikšmė, be to, 2008 m. bendroje Tarybos ir Komisijos pažangos ataskaitoje (6) pabrėžiama būtinybė stengtis gerinti profesinio mokymo kokybę bei siekti, kad jis būtų patrauklesnis. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucijoje dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (4) (Kopenhagos procesas) ir 2004 m. priimtoje bendroje tarpinėje Tarybos ir Komisijos ataskaitoje dėl darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ įgyvendinimo (5) pabrėžiama profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemos reikšmė, be to, 2008 m. bendroje Tarybos ir Komisijos pažangos ataskaitoje (6) pabrėžiama būtinybė stengtis gerinti profesinio mokymo kokybę bei siekti, kad jis būtų patrauklesnis.

| (5) | Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų 2004 m. lapkričio 15 d. Taryboje padarytose išvadose dėl būsimųjų prioritetų glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje nustatytas prioritetas – rengti ir įgyvendinti Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemą, kuri leistų besimokantiems asmenims perkelti įvairius mokymosi pasiekimus iš vienos profesinio mokymo sistemos į kitą. |
| --- | --- |

(5)

Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų 2004 m. lapkričio 15 d. Taryboje padarytose išvadose dėl būsimųjų prioritetų glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje nustatytas prioritetas – rengti ir įgyvendinti Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemą, kuri leistų besimokantiems asmenims perkelti įvairius mokymosi pasiekimus iš vienos profesinio mokymo sistemos į kitą.

| (6) | Šios rekomendacijos tikslas – parengti Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemą (ECVET), kuri palengvintų kvalifikacijos siekiančių asmenų įvertintų mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą. Tai pagerins bendrą supratimą apie piliečių mokymosi rezultatus ir jų skaidrumą, tarptautinį judumą ir perkeliamumą visose valstybėse narėse ir, jei tinkama, jų viduje, kaip mokymosi visą gyvenimą erdvėje be sienų, taip pat pagerins kvalifikacijų judumą ir perkeliamumą nacionaliniu lygmeniu įvairiuose ekonomikos sektoriuose ir darbo rinkoje; be to, tai prisidės plėtojant ir skatinant Europos bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityse. |
| --- | --- |

(6)

Šios rekomendacijos tikslas – parengti Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemą (ECVET), kuri palengvintų kvalifikacijos siekiančių asmenų įvertintų mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą. Tai pagerins bendrą supratimą apie piliečių mokymosi rezultatus ir jų skaidrumą, tarptautinį judumą ir perkeliamumą visose valstybėse narėse ir, jei tinkama, jų viduje, kaip mokymosi visą gyvenimą erdvėje be sienų, taip pat pagerins kvalifikacijų judumą ir perkeliamumą nacionaliniu lygmeniu įvairiuose ekonomikos sektoriuose ir darbo rinkoje; be to, tai prisidės plėtojant ir skatinant Europos bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityse.

| (7) | ECVET turėtų būti grindžiama II priede nustatytais principais ir techniniais reikalavimais. Be to, ji turėtų remtis bendraisiais kokybės užtikrinimo principais, nustatytais 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo ir 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (7). |
| --- | --- |

(7)

ECVET turėtų būti grindžiama II priede nustatytais principais ir techniniais reikalavimais. Be to, ji turėtų remtis bendraisiais kokybės užtikrinimo principais, nustatytais 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo ir 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (7).

| (8) | ECVET taikoma visiems mokymosi rezultatams, kurie iš esmės galėtų būti pasiekiami mokantis įvairiais būdais ir visais Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą (EKS) lygmenimis, o vėliau perkeliami ir pripažįstami. Todėl šia rekomendacija prisidedama prie platesnių mokymosi visą gyvenimą skatinimo tikslų, didinamos darbuotojų ir besimokančių asmenų galimybės įsidarbinti, jie skatinami būti atviresniais galimybei judėti ir pagerinama jų socialinė įtrauktis. Visų pirma ja skatinama lanksčių ir individualizuotų metodų plėtotė ir taip pat pripažįstami tie mokymosi rezultatai, kurie įgyti neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu. |
| --- | --- |

(8)

ECVET taikoma visiems mokymosi rezultatams, kurie iš esmės galėtų būti pasiekiami mokantis įvairiais būdais ir visais Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą (EKS) lygmenimis, o vėliau perkeliami ir pripažįstami. Todėl šia rekomendacija prisidedama prie platesnių mokymosi visą gyvenimą skatinimo tikslų, didinamos darbuotojų ir besimokančių asmenų galimybės įsidarbinti, jie skatinami būti atviresniais galimybei judėti ir pagerinama jų socialinė įtrauktis. Visų pirma ja skatinama lanksčių ir individualizuotų metodų plėtotė ir taip pat pripažįstami tie mokymosi rezultatai, kurie įgyti neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu.

| (9) | Aiškūs kokybės užtikrinimo principai, kvalifikacijos nustatymo institucijų, profesinio mokymo paslaugų teikėjų ir kitų svarbių suinteresuotųjų subjektų informacijos mainai ir partnerysčių plėtotė turėtų padėti sustiprinti abipusį pasitikėjimą ir palengvinti šios rekomendacijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(9)

Aiškūs kokybės užtikrinimo principai, kvalifikacijos nustatymo institucijų, profesinio mokymo paslaugų teikėjų ir kitų svarbių suinteresuotųjų subjektų informacijos mainai ir partnerysčių plėtotė turėtų padėti sustiprinti abipusį pasitikėjimą ir palengvinti šios rekomendacijos įgyvendinimą.

| (10) | Ši rekomendacija turėtų padėti derinti, lyginti ir papildyti profesinio mokymo kreditų sistemas ir aukštajam mokslui taikomą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS) ir tokiu būdu turėtų padėti gerinti galimybes judėti iš vieno švietimo ir mokymo lygmens į kitą vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika. |
| --- | --- |

(10)

Ši rekomendacija turėtų padėti derinti, lyginti ir papildyti profesinio mokymo kreditų sistemas ir aukštajam mokslui taikomą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS) ir tokiu būdu turėtų padėti gerinti galimybes judėti iš vieno švietimo ir mokymo lygmens į kitą vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika.

| (11) | Įvertintų neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimą reikėtų remti vadovaujantis 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadomis dėl bendrųjų Europos principų nustatant ir patvirtinant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi. |
| --- | --- |

(11)

Įvertintų neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimą reikėtų remti vadovaujantis 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadomis dėl bendrųjų Europos principų nustatant ir patvirtinant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi.

| (12) | Ši rekomendacija papildo 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (8), kurioje valstybėms narėms rekomenduojama glaudžiai susieti EKS ir dabartines ar būsimas Europos aukštojo mokslo ir profesinio mokymo kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemas. Kadangi svarbiausias EKS tikslas – didinti įgytų kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą, ECVET skirtas palengvinti asmenų, siekiančių įgyti kvalifikaciją, mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą. |
| --- | --- |

(12)

Ši rekomendacija papildo 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (8), kurioje valstybėms narėms rekomenduojama glaudžiai susieti EKS ir dabartines ar būsimas Europos aukštojo mokslo ir profesinio mokymo kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemas. Kadangi svarbiausias EKS tikslas – didinti įgytų kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą, ECVET skirtas palengvinti asmenų, siekiančių įgyti kvalifikaciją, mokymosi rezultatų perkėlimą, pripažinimą ir kaupimą.

| (13) | Šioje rekomendacijoje atsižvelgiama į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas) (9) ir į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (10). |
| --- | --- |

(13)

Šioje rekomendacijoje atsižvelgiama į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas) (9) ir į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (10).

| (14) | Remiantis šia rekomendacija, turėtų būti palengvintas kompetentingų vietos ir regionų institucijų įtraukimas siejant nacionalines ar kitas kvalifikacijų sąrangas ir sistemas su, jei būtina, ECVET. |
| --- | --- |

(14)

Remiantis šia rekomendacija, turėtų būti palengvintas kompetentingų vietos ir regionų institucijų įtraukimas siejant nacionalines ar kitas kvalifikacijų sąrangas ir sistemas su, jei būtina, ECVET.

| (15) | Ši rekomendacija neturėtų pažeisti 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (11), kuria nustatomos atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų ir migrantų teisės ir pareigos. Naudojant ECVET neturėtų sumažėti galimybių patekti į darbo rinką, kurioje profesinės kvalifikacijos pripažintos vadovaujantis Direktyva 2005/36/EB. Be to, ECVET piliečiams nesuteikia jokios naujos teisės į automatišką jų mokymosi rezultatų ar taškų pripažinimą. |
| --- | --- |

(15)

Ši rekomendacija neturėtų pažeisti 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (11), kuria nustatomos atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų ir migrantų teisės ir pareigos. Naudojant ECVET neturėtų sumažėti galimybių patekti į darbo rinką, kurioje profesinės kvalifikacijos pripažintos vadovaujantis Direktyva 2005/36/EB. Be to, ECVET piliečiams nesuteikia jokios naujos teisės į automatišką jų mokymosi rezultatų ar taškų pripažinimą.

| (16) | Atsižvelgiant į Sutarties 149 ir 150 straipsnius, ECVET pradedama taikyti ir įgyvendinama savanoriškai, o tai gali būti atliekama tik vadovaujantis galiojančiais nacionalinės teisės aktais ir taisyklėmis. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į Sutarties 149 ir 150 straipsnius, ECVET pradedama taikyti ir įgyvendinama savanoriškai, o tai gali būti atliekama tik vadovaujantis galiojančiais nacionalinės teisės aktais ir taisyklėmis.

| (17) | Kadangi šios rekomendacijos tikslų, t. y. remti ir papildyti valstybių narių veiklą, palengvinti jų bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir skatinti judumą bei mokymąsi visą gyvenimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jų masto ar poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia rekomendacija neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, kadangi pagal ją nekeičiamos ar nenustatomos nacionalinės kvalifikacijų sistemos, kvalifikacijos arba nacionalinės kreditų sistemos, nenumatomi jokie konkretūs mokymosi rezultatai ar asmens kompetencija, nesiekiama ar nereikalaujama skaidyti ar derinti kvalifikacijų sistemas, |
| --- | --- |

(17)

Kadangi šios rekomendacijos tikslų, t. y. remti ir papildyti valstybių narių veiklą, palengvinti jų bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir skatinti judumą bei mokymąsi visą gyvenimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jų masto ar poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia rekomendacija neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, kadangi pagal ją nekeičiamos ar nenustatomos nacionalinės kvalifikacijų sistemos, kvalifikacijos arba nacionalinės kreditų sistemos, nenumatomi jokie konkretūs mokymosi rezultatai ar asmens kompetencija, nesiekiama ar nereikalaujama skaidyti ar derinti kvalifikacijų sistemas,

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

| 1. | remti Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET), kaip nustatyta I ir II prieduose, taikymą profesinio mokymo kvalifikacijoms visuose EKS lygmenyse, kad būtų palengvintas tarptautinis judumas ir pripažįstami mokymosi rezultatai profesinio mokymo srityje bei sudarytos geresnės sąlygos mokytis visą gyvenimą, o sienos nebūtų kliūtis; |
| --- | --- |

1.

remti Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET), kaip nustatyta I ir II prieduose, taikymą profesinio mokymo kvalifikacijoms visuose EKS lygmenyse, kad būtų palengvintas tarptautinis judumas ir pripažįstami mokymosi rezultatai profesinio mokymo srityje bei sudarytos geresnės sąlygos mokytis visą gyvenimą, o sienos nebūtų kliūtis;

| 2. | atitinkamai sukurti būtinas sąlygas ir patvirtinti priemones, kad nuo 2012 m., vadovaujantis nacionalinės teisės aktais bei praktika ir remiantis eksperimentais ir bandymais, ECVET būtų galima laipsniškai pritaikyti profesinio mokymo kvalifikacijoms visuose EKS lygmenyse ir galima būtų ją naudoti siekiant perkelti, pripažinti ir kaupti asmenų mokymosi rezultatus, pasiektus mokantis formaliojo ir, jei tinkama, neformaliojo bei savaiminio mokymosi aplinkose; |
| --- | --- |

2.

atitinkamai sukurti būtinas sąlygas ir patvirtinti priemones, kad nuo 2012 m., vadovaujantis nacionalinės teisės aktais bei praktika ir remiantis eksperimentais ir bandymais, ECVET būtų galima laipsniškai pritaikyti profesinio mokymo kvalifikacijoms visuose EKS lygmenyse ir galima būtų ją naudoti siekiant perkelti, pripažinti ir kaupti asmenų mokymosi rezultatus, pasiektus mokantis formaliojo ir, jei tinkama, neformaliojo bei savaiminio mokymosi aplinkose;

| 3. | remti ECVET eksperimentų atlikimui, įgyvendinimui ir skatinimui skirtų nacionalinių ir Europos partnerysčių ir tinklų, kuriuose dalyvautų už kvalifikacijas ir diplomus atsakingos institucijos, profesinio mokymo paslaugų teikėjai, socialiniai partneriai ir kiti svarbūs suinteresuotieji subjektai, plėtotę; |
| --- | --- |

3.

remti ECVET eksperimentų atlikimui, įgyvendinimui ir skatinimui skirtų nacionalinių ir Europos partnerysčių ir tinklų, kuriuose dalyvautų už kvalifikacijas ir diplomus atsakingos institucijos, profesinio mokymo paslaugų teikėjai, socialiniai partneriai ir kiti svarbūs suinteresuotieji subjektai, plėtotę;

| 4. | užtikrinti profesinio mokymo srityje veikiantiems suinteresuotiesiems subjektams ir pavieniams asmenims galimybę gauti su ECVET naudojimu susijusią informaciją ir pagalbą, tuo pat metu palengvinant informacijos mainus tarp valstybių narių. Be to, užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tinkamai viešintų ECVET taikymą kvalifikacijoms ir kad susijusiuose kompetentingų institucijų išduotuose Europaso dokumentuose būtų pateikiama aiški aktuali informacija; |
| --- | --- |

4.

užtikrinti profesinio mokymo srityje veikiantiems suinteresuotiesiems subjektams ir pavieniams asmenims galimybę gauti su ECVET naudojimu susijusią informaciją ir pagalbą, tuo pat metu palengvinant informacijos mainus tarp valstybių narių. Be to, užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tinkamai viešintų ECVET taikymą kvalifikacijoms ir kad susijusiuose kompetentingų institucijų išduotuose Europaso dokumentuose būtų pateikiama aiški aktuali informacija;

| 5. | naudojant ECVET taikyti bendrus, 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo nustatytus, kokybės užtikrinimo principus profesinio mokymo srityje, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika, visų pirma vertinant, patvirtinant ir pripažįstant mokymosi rezultatus; |
| --- | --- |

5.

naudojant ECVET taikyti bendrus, 2004 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo nustatytus, kokybės užtikrinimo principus profesinio mokymo srityje, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika, visų pirma vertinant, patvirtinant ir pripažįstant mokymosi rezultatus;

| 6. | vadovaujantis kiekvienos valstybės narės teisės aktais, struktūromis ir reikalavimais, užtikrinti tinkamo lygio koordinavimo ir stebėsenos mechanizmų veikimą, kad ECVET įgyvendinimo iniciatyvos būtų kokybiškos, skaidrios ir suderintos tarpusavyje. |
| --- | --- |

6.

vadovaujantis kiekvienos valstybės narės teisės aktais, struktūromis ir reikalavimais, užtikrinti tinkamo lygio koordinavimo ir stebėsenos mechanizmų veikimą, kad ECVET įgyvendinimo iniciatyvos būtų kokybiškos, skaidrios ir suderintos tarpusavyje.

PRITARIA KOMISIJOS KETINIMUI:

| 1. | remti valstybes nares, vykdančias 1–6 punktuose nurodytus uždavinius ir taikančias II priede nustatytus ECVET principus ir techninius reikalavimus, visų pirma palengvinant bandymų atlikimą, bendradarbiavimą, abipusį mokymąsi, skatinamąją veiklą, informacinės ir konsultacinės veiklos pradėjimą, tuo pat metu užtikrinant visiems besidomintiems piliečiams prieigą prie profesinio orientavimo medžiagos; |
| --- | --- |

1.

remti valstybes nares, vykdančias 1–6 punktuose nurodytus uždavinius ir taikančias II priede nustatytus ECVET principus ir techninius reikalavimus, visų pirma palengvinant bandymų atlikimą, bendradarbiavimą, abipusį mokymąsi, skatinamąją veiklą, informacinės ir konsultacinės veiklos pradėjimą, tuo pat metu užtikrinant visiems besidomintiems piliečiams prieigą prie profesinio orientavimo medžiagos;

| 2. | bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, nacionaliniais ir Europos ekspertais bei vartotojais parengti vartotojo vadovus ir priemones bei pritaikyti atitinkamus Europaso dokumentus; plėtoti patirtį siekiant skatinti ECVET ir aukštojo mokslo sektoriuje taikomos ECTS suderinamumą ir papildomumą, Europos ir nacionaliniu lygmenimis bendradarbiaujant su profesinio mokymo bei aukštojo mokslo ekspertais ir vartotojais; reguliariai teikti informaciją apie ECVET plėtotę; |
| --- | --- |

2.

bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, nacionaliniais ir Europos ekspertais bei vartotojais parengti vartotojo vadovus ir priemones bei pritaikyti atitinkamus Europaso dokumentus; plėtoti patirtį siekiant skatinti ECVET ir aukštojo mokslo sektoriuje taikomos ECTS suderinamumą ir papildomumą, Europos ir nacionaliniu lygmenimis bendradarbiaujant su profesinio mokymo bei aukštojo mokslo ekspertais ir vartotojais; reguliariai teikti informaciją apie ECVET plėtotę;

| 3. | propaguoti Europos ECVET tinklą, kuriame dalyvautų svarbūs profesinio mokymo srityje veikiantys suinteresuotieji subjektai ir nacionalinės kompetentingos institucijos, bei kartu su valstybėmis narėmis dalyvauti jo veikloje siekiant platinti informaciją apie ECVET bei ją remti valstybėse narėse ir sukurti tvarų valstybių narių keitimosi informacija ir patirtimi pagrindą; iš šio tinklo dalyvių sukurti ECVET vartotojų grupę siekiant prisidėti prie vartotojo vadovo atnaujinimo ir bendradarbiavimo ECVET įgyvendinimo srityje proceso kokybės gerinimo bei bendro jo nuoseklumo didinimo; |
| --- | --- |

3.

propaguoti Europos ECVET tinklą, kuriame dalyvautų svarbūs profesinio mokymo srityje veikiantys suinteresuotieji subjektai ir nacionalinės kompetentingos institucijos, bei kartu su valstybėmis narėmis dalyvauti jo veikloje siekiant platinti informaciją apie ECVET bei ją remti valstybėse narėse ir sukurti tvarų valstybių narių keitimosi informacija ir patirtimi pagrindą; iš šio tinklo dalyvių sukurti ECVET vartotojų grupę siekiant prisidėti prie vartotojo vadovo atnaujinimo ir bendradarbiavimo ECVET įgyvendinimo srityje proceso kokybės gerinimo bei bendro jo nuoseklumo didinimo;

| 4. | stebėti ir kontroliuoti vykdomą veiklą, įskaitant eksperimentų ir bandymų rezultatus, ir, įvertinus šią bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis vykdytą veiklą, ne vėliau kaip 2014 m. birželio 18 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie įgytą patirtį ir reikšmę ateičiai, įskaitant, jei būtina, šios rekomendacijos peržiūrą ir pritaikymą, numatančius priedų ir profesinio orientavimo medžiagos atnaujinimą, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

4.

stebėti ir kontroliuoti vykdomą veiklą, įskaitant eksperimentų ir bandymų rezultatus, ir, įvertinus šią bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis vykdytą veiklą, ne vėliau kaip 2014 m. birželio 18 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie įgytą patirtį ir reikšmę ateičiai, įskaitant, jei būtina, šios rekomendacijos peržiūrą ir pritaikymą, numatančius priedų ir profesinio orientavimo medžiagos atnaujinimą, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

Štefan FÜLE

---

(1)  OL C 100, 2009 4 30, p. 140.

1

(2)  OL C 325, 2008 12 19, p. 48.

2

(3)  2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL C 13, 2003 1 18, p. 2.

4

(5)  OL C 104, 2004 4 30, p. 1.

5

(6)  OL C 86, 2008 4 5, p. 1.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

7

(8)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

8

(9)  OL L 390, 2004 12 31, p. 6.

9

(10)  OL L 394, 2006 12 30, p. 5.

10

(11)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

11

---

I PRIEDAS

SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:

| a) | „Kvalifikacija“ – oficialus įvertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas, gaunamas, kai kompetentinga institucija nustato, kad asmens mokymosi rezultatai atitinka nustatytus standartus; |
| --- | --- |

a)

„Kvalifikacija“ – oficialus įvertinimo ir patvirtinimo proceso rezultatas, gaunamas, kai kompetentinga institucija nustato, kad asmens mokymosi rezultatai atitinka nustatytus standartus;

| b) | „Mokymosi rezultatai“ – teiginiai apie tai, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; mokymosi rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „kompetencija“; |
| --- | --- |

b)

„Mokymosi rezultatai“ – teiginiai apie tai, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; mokymosi rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „kompetencija“;

| c) | „Mokymosi rezultatų vienetas“ (vienetas) – kvalifikacijos sudedamoji dalis; jį sudaro nuosekli žinių, įgūdžių ir kompetencijos, kuriuos galima įvertinti ir patvirtinti, visuma; |
| --- | --- |

c)

„Mokymosi rezultatų vienetas“ (vienetas) – kvalifikacijos sudedamoji dalis; jį sudaro nuosekli žinių, įgūdžių ir kompetencijos, kuriuos galima įvertinti ir patvirtinti, visuma;

| d) | „Mokymosi rezultatų kreditas“ (kreditas) – asmens mokymosi rezultatų, kurie yra įvertinti ir kuriuos galima kaupti siekiant įgyti kvalifikaciją arba perkelti į kitas mokymosi programas ar kvalifikacijas, visuma; |
| --- | --- |

d)

„Mokymosi rezultatų kreditas“ (kreditas) – asmens mokymosi rezultatų, kurie yra įvertinti ir kuriuos galima kaupti siekiant įgyti kvalifikaciją arba perkelti į kitas mokymosi programas ar kvalifikacijas, visuma;

| e) | „Kompetentinga institucija“ – institucija, atsakinga už kvalifikacijų sudarymą ir jų suteikimą arba vienetų pripažinimą ar kitas su ECVET susietas funkcijas, pvz., kvalifikacijų ir vienetų įvertinimą ECVET taškais, mokymosi rezultatų vertinimą, patvirtinimą ir pripažinimą, laikantis dalyvaujančių šalių taisyklių ir praktikos; |
| --- | --- |

e)

„Kompetentinga institucija“ – institucija, atsakinga už kvalifikacijų sudarymą ir jų suteikimą arba vienetų pripažinimą ar kitas su ECVET susietas funkcijas, pvz., kvalifikacijų ir vienetų įvertinimą ECVET taškais, mokymosi rezultatų vertinimą, patvirtinimą ir pripažinimą, laikantis dalyvaujančių šalių taisyklių ir praktikos;

| f) | „Mokymosi rezultatų vertinimas“ – metodai ir procesai, naudojami siekiant nustatyti, kokią tam tikrų žinių, įgūdžių ir kompetencijos dalį įgijo besimokantis asmuo; |
| --- | --- |

f)

„Mokymosi rezultatų vertinimas“ – metodai ir procesai, naudojami siekiant nustatyti, kokią tam tikrų žinių, įgūdžių ir kompetencijos dalį įgijo besimokantis asmuo;

| g) | „Mokymosi rezultatų patvirtinimas“ – procesas, kurio metu patvirtinama, kad tam tikri įvertinti asmens pasiekti mokymosi rezultatai atitinka konkrečius reikalavimus, kurie gali būti keliami vienetui ar kvalifikacijai įgyti; |
| --- | --- |

g)

„Mokymosi rezultatų patvirtinimas“ – procesas, kurio metu patvirtinama, kad tam tikri įvertinti asmens pasiekti mokymosi rezultatai atitinka konkrečius reikalavimus, kurie gali būti keliami vienetui ar kvalifikacijai įgyti;

| h) | „Mokymosi rezultatų pripažinimas“ – procesas, kurio metu oficialiai patvirtinami pasiekti mokymosi rezultatai, suteikiant mokymosi vienetus ar kvalifikacijas; |
| --- | --- |

h)

„Mokymosi rezultatų pripažinimas“ – procesas, kurio metu oficialiai patvirtinami pasiekti mokymosi rezultatai, suteikiant mokymosi vienetus ar kvalifikacijas;

| i) | „ECVET taškai“ – skaičiais išreikštas mokymosi rezultatų bendras svoris kvalifikacijoje ir santykinis vienetų svoris kvalifikacijos atžvilgiu. |
| --- | --- |

i)

„ECVET taškai“ – skaičiais išreikštas mokymosi rezultatų bendras svoris kvalifikacijoje ir santykinis vienetų svoris kvalifikacijos atžvilgiu.

---

II PRIEDAS

ECVET: PRINCIPAI IR TECHNINIAI REIKALAVIMAI

ECVET – tai techninė kvalifikacijos siekiančių asmenų mokymosi rezultatų perkėlimo, pripažinimo ir, kai tinkama, kaupimo sistema. ECVET priemones ir metodiką sudaro kvalifikacijų, išreikštų mokymosi rezultatų vienetais ir susijusiais taškais, aprašas, perkėlimo ir kaupimo procesas, taip pat papildomi dokumentai, pavyzdžiui, mokymosi susitarimai, studijų išrašai ir ECVET vartotojo vadovai.

ECVET skirta sudaryti palankesnes sąlygas pripažinti judžių asmenų, siekiančių įgyti kvalifikaciją, mokymosi rezultatus remiantis nacionalinės teisės aktais. Reikėtų pažymėti, kad pagal ECVET piliečiams nesuteikiama jokia nauja teisė į automatišką jų mokymosi rezultatų ar taškų pripažinimą. Konkrečios kvalifikacijos atveju ši sistema taikoma vadovaujantis valstybėse narėse taikomais teisės aktais, taisyklėmis ir reglamentais ir grindžiama šiais principais bei techniniais reikalavimais:

1.   Mokymosi rezultatų vienetai

Vienetas yra kvalifikacijos sudėtinė dalis, kurią sudaro nuosekli žinių, įgūdžių ir kompetencijos, kuriuos galima įvertinti ir patvirtinti tam tikru skaičiumi susijusių ECVET taškų, visuma. Iš esmės kvalifikacija aprėpia keletą vienetų ir ją sudaro visa vienetų visuma. Taigi besimokantis asmuo gali įgyti kvalifikaciją kaupdamas reikiamus vienetus, įgytus skirtingose šalyse ir skirtingoje – formaliojo, o jei tinkama, neformaliojo bei savaiminio – mokymosi aplinkoje, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, kurie taikomi kaupiant vienetus ir pripažįstant mokymosi rezultatus.

Kvalifikaciją sudarantys vienetai turėtų būti:

| — | aprašyti aiškiai ir suprantamai, nurodant juos sudarančias žinias, įgūdžius ir kompetencijas, |
| --- | --- |

—

aprašyti aiškiai ir suprantamai, nurodant juos sudarančias žinias, įgūdžius ir kompetencijas,

| — | parengti ir sudaryti nuosekliai, atsižvelgiant į bendrą kvalifikaciją, |
| --- | --- |

—

parengti ir sudaryti nuosekliai, atsižvelgiant į bendrą kvalifikaciją,

| — | parengti taip, kad būtų galima nešališkai įvertinti ir patvirtinti mokymosi rezultatus, sudarančius vienetą. |
| --- | --- |

—

parengti taip, kad būtų galima nešališkai įvertinti ir patvirtinti mokymosi rezultatus, sudarančius vienetą.

Vienetas gali būti skirtas vienai kvalifikacijai arba kelioms kvalifikacijoms. Numatyti mokymosi rezultatai, kurie apibrėžia vienetą, gali būti pasiekti nepriklausomai nuo to, kur ir kokiu būdu jie pasiekti. Taigi vieneto negalima painioti su formaliojo mokymosi programos ar mokymo paslaugų teikimo sudedamąja dalimi.

Mokymosi rezultatų vienetų savybių nustatymo ir jų derinimo bei kaupimo konkrečiai kvalifikacijai įgyti taisykles ir procedūras nustato kompetentingos institucijos ir mokymo procese dalyvaujantys partneriai, vadovaudamiesi nacionalinėmis ar regioninėmis taisyklėmis.

Apibūdinant vienetą turėtų būti nurodyta:

| — | bendrasis vieneto pavadinimas, |
| --- | --- |

—

bendrasis vieneto pavadinimas,

| — | bendrasis kvalifikacijos (arba kvalifikacijų), su kuria vienetas yra susijęs, pavadinimas, jei taikoma, |
| --- | --- |

—

bendrasis kvalifikacijos (arba kvalifikacijų), su kuria vienetas yra susijęs, pavadinimas, jei taikoma,

| — | nuoroda, kuriam EKS lygmeniui ir, prireikus, kuriam nacionalinės kvalifikacijų sąrangos (NKS) lygmeniui priskiriama kvalifikacija, nurodant su kvalifikacija susijusius ECVET kreditų taškus, |
| --- | --- |

—

nuoroda, kuriam EKS lygmeniui ir, prireikus, kuriam nacionalinės kvalifikacijų sąrangos (NKS) lygmeniui priskiriama kvalifikacija, nurodant su kvalifikacija susijusius ECVET kreditų taškus,

| — | vienetą sudarantys mokymosi rezultatai, |
| --- | --- |

—

vienetą sudarantys mokymosi rezultatai,

| — | šių mokymosi rezultatų vertinimo procedūros ir kriterijai, |
| --- | --- |

—

šių mokymosi rezultatų vertinimo procedūros ir kriterijai,

| — | su vienetu susiję ECVET taškai, |
| --- | --- |

—

su vienetu susiję ECVET taškai,

| — | prireikus, vieneto galiojimo terminas. |
| --- | --- |

—

prireikus, vieneto galiojimo terminas.

2.   Mokymosi rezultatų perkėlimas ir kaupimas, ECVET partnerystės

Pagal ECVET vienoje mokymosi aplinkoje pasiektų mokymosi rezultatų vienetai yra vertinami ir, jei įvertinimas teigiamas, jie perkeliami į kitą aplinką. Šioje kitoje aplinkoje kompetentinga institucija juos patvirtina ir pripažįsta asmens siekiamos kvalifikacijos reikalavimų dalimi. Tuomet mokymosi rezultatų vienetai gali būti kaupiami šiai kvalifikacijai įgyti, laikantis nacionalinių ar regioninių taisyklių. Mokymosi rezultatų vienetų vertinimo, patvirtinimo, kaupimo ir pripažinimo procedūras ir gaires nustato atitinkamos kompetentingos institucijos ir mokymo procese dalyvaujantys partneriai.

ECVET pagrįstas ir formaliojo mokymosi aplinkose pasiektiems mokymosi rezultatams taikomas kreditų perkėlimas turėtų būti palengvintas kuriant partnerystes ir tinklus, kuriuose dalyvautų kompetentingos institucijos, turinčios teisę savo mokymosi aplinkoje teikti kvalifikacijas ar vienetus arba suteikti kreditus už pasiektus mokymosi rezultatus, kad būtų galima juos perkelti ir patvirtinti.

Sudarant partnerystes siekiama:

| — | sukurti bendrą partnerių ir jų tinklų bendradarbiavimo sistemą, nustatytą Susitarimo memorandume (SM), padedančiame stiprinti abipusį pasitikėjimą, |
| --- | --- |

—

sukurti bendrą partnerių ir jų tinklų bendradarbiavimo sistemą, nustatytą Susitarimo memorandume (SM), padedančiame stiprinti abipusį pasitikėjimą,

| — | padėti partneriams nustatyti aiškią besimokančių asmenų sukauptų kreditų perkėlimo tvarką. |
| --- | --- |

—

padėti partneriams nustatyti aiškią besimokančių asmenų sukauptų kreditų perkėlimo tvarką.

SM turėtų būti patvirtinama, kad partneriai:

| — | pripažįsta vieni kitus kompetentingomis institucijomis, |
| --- | --- |

—

pripažįsta vieni kitus kompetentingomis institucijomis,

| — | pripažįsta vieni kitų kokybės užtikrinimo, vertinimo, patvirtinimo ir pripažinimo kriterijus bei procedūras tinkamomis kreditų perkėlimo tikslais, |
| --- | --- |

—

pripažįsta vieni kitų kokybės užtikrinimo, vertinimo, patvirtinimo ir pripažinimo kriterijus bei procedūras tinkamomis kreditų perkėlimo tikslais,

| — | susitaria dėl partnerystės veiklos sąlygų, pvz., jos tikslų, trukmės ir SM peržiūros taisyklių, |
| --- | --- |

—

susitaria dėl partnerystės veiklos sąlygų, pvz., jos tikslų, trukmės ir SM peržiūros taisyklių,

| — | susitaria dėl atitinkamų kvalifikacijų palyginamumo kreditų perkėlimo tikslais, naudodami EKS nustatytus atskaitos lygmenis, |
| --- | --- |

—

susitaria dėl atitinkamų kvalifikacijų palyginamumo kreditų perkėlimo tikslais, naudodami EKS nustatytus atskaitos lygmenis,

| — | nustato kitus potencialius šio proceso dalyvius ir kompetentingas institucijas bei jų funkcijas. |
| --- | --- |

—

nustato kitus potencialius šio proceso dalyvius ir kompetentingas institucijas bei jų funkcijas.

Norint taikyti ECVET neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkoje pasiektiems mokymosi rezultatams arba ne pagal SM pasiektiems mokymosi rezultatams, kompetentinga institucija, kuriai suteikta teisė teikti kvalifikacijas ar vienetus arba suteikti kreditus, turėtų nustatyti šių mokymosi rezultatų nustatymo, patvirtinimo ir pripažinimo procedūras ir mechanizmus suteikdama atitinkamus vienetus ir susijusius ECVET taškus.

3.   Mokymosi sutartis ir asmens mokymosi rezultatų aprašas

Siekiant taikyti kreditų perkėlimą, susijusį su dviem partneriais ir konkrečiu judžiu besimokančiu asmeniu, abi mokymo ir patvirtinimo procese dalyvaujančios kompetentingos institucijos ir besimokantis asmuo, vadovaudamiesi SM, sudaro mokymosi sutartį. Joje reikėtų:

| — | atskirti kompetentingas „siunčiančiąją“ ir „priimančiąją“ institucijas (1), |
| --- | --- |

—

atskirti kompetentingas „siunčiančiąją“ ir „priimančiąją“ institucijas (1),

| — | nustatyti konkrečias judumo laikotarpio sąlygas, pvz., besimokančio asmens tapatybę, judumo laikotarpio trukmę, mokymosi rezultatus, kuriuos numatoma pasiekti, ir susijusius ECVET taškus. |
| --- | --- |

—

nustatyti konkrečias judumo laikotarpio sąlygas, pvz., besimokančio asmens tapatybę, judumo laikotarpio trukmę, mokymosi rezultatus, kuriuos numatoma pasiekti, ir susijusius ECVET taškus.

Mokymosi sutartyje turėtų būti numatyta, kad jeigu besimokantis asmuo pasiekė numatytus mokymosi rezultatus ir „priimančioji“ institucija juos teigiamai įvertino, „siunčiančioji“ institucija, vadovaudamasi kompetentingos institucijos nustatytomis taisyklėmis ir procedūromis, turėtų juos patvirtinti ir pripažinti kaip reikalavimų, keliamų kvalifikacijai įgyti, dalį.

Partneriai gali perkelti tiek formaliojo, tiek, jei tinkama, neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkose pasiektus mokymosi rezultatus. Taigi mokymosi rezultatų kreditai perkeliami trimis etapais:

| — | „priimančioji“ institucija vertina pasiektus mokymosi rezultatus ir suteikia besimokančiam asmeniui kreditus. Pasiekti mokymosi rezultatai ir atitinkamas ECVET taškų skaičius įrašomi į asmens mokymosi rezultatų aprašą (2), |
| --- | --- |

—

„priimančioji“ institucija vertina pasiektus mokymosi rezultatus ir suteikia besimokančiam asmeniui kreditus. Pasiekti mokymosi rezultatai ir atitinkamas ECVET taškų skaičius įrašomi į asmens mokymosi rezultatų aprašą (2),

| — | „siunčiančioji“ institucija patvirtina kreditus kaip atitinkančius besimokančio asmens pasiekimus, |
| --- | --- |

—

„siunčiančioji“ institucija patvirtina kreditus kaip atitinkančius besimokančio asmens pasiekimus,

| — | tuomet „siunčiančioji“ institucija pripažįsta pasiektus mokymosi rezultatus. Šis pripažinimas sudaro galimybę suteikti vienetus ir atitinkamus ECVET taškus pagal „siunčiančiosios“ sistemos taisykles. |
| --- | --- |

—

tuomet „siunčiančioji“ institucija pripažįsta pasiektus mokymosi rezultatus. Šis pripažinimas sudaro galimybę suteikti vienetus ir atitinkamus ECVET taškus pagal „siunčiančiosios“ sistemos taisykles.

Pagal sutartas procedūras ir kokybės užtikrinimo kriterijus kompetentingos „siunčiančiosios“ institucijos atliekamas patvirtinimas ir pripažinimas priklauso nuo kompetentingos „priimančiosios“ institucijos teigiamo mokymosi rezultatų įvertinimo.

4.   ECVET taškai

ECVET taškai suteikia papildomos skaičiais išreikštos informacijos apie kvalifikacijas ir vienetus. Patys savaime jie neturi jokios vertės ir tik susieti su mokymosi siekiant gauti konkrečią kvalifikaciją rezultatais jie atspindi vienetų įgijimą ir sukaupimą. Kad būtų laikomasi vienodo požiūrio naudojant ECVET taškus, sutarta vienerių metų formaliojo nuosekliojo profesinio mokymosi numatytus mokymosi rezultatus vertinti 60 taškų.

Pagal ECVET taškai paprastai skiriami dviem etapais: pirmiausia ECVET taškai skiriami visai kvalifikacijai, po to – jos vienetams. Vertinant tam tikrą kvalifikaciją, atskaitos tašku pasirenkama viena formaliojo mokymosi aplinka ir, remiantis nusistovėjusia tvarka, nustatoma, kiek iš viso taškų skiriama tai kvalifikacijai. Tuomet šios bendros sumos ECVET taškai paskirstomi kiekvienam vienetui atsižvelgiant į jų, kaip kvalifikacijos sudedamųjų dalių, santykinį svorį.

Toms kvalifikacijoms, kurios įgyjamos neformaliojo mokymosi keliu, ECVET kreditų taškai gali būti apytikriai apskaičiuojami lyginant su kita kvalifikacija, kurią galima įgyti formaliojo mokymosi aplinkoje. Kad kvalifikacijas būtų galima lyginti, kompetentinga institucija turėtų atsižvelgti į lygiareikšmį EKS lygmenį ar, jei įmanoma, į NKS lygmenį arba į panašius mokymosi rezultatus artimoje profesinės veiklos srityje.

Santykinis mokymosi rezultatų vieneto svoris konkrečios kvalifikacijos atžvilgiu turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į tokius kriterijus ar jų kombinaciją:

| — | santykinė mokymosi rezultatų, sudarančių vienetą, svarba dalyvavimui darbo rinkoje, siekiant kito lygmens kvalifikacijos ar socialinei integracijai, |
| --- | --- |

—

santykinė mokymosi rezultatų, sudarančių vienetą, svarba dalyvavimui darbo rinkoje, siekiant kito lygmens kvalifikacijos ar socialinei integracijai,

| — | vienetą sudarančių mokymosi rezultatų sudėtingumas, mastas ir apimtis, |
| --- | --- |

—

vienetą sudarančių mokymosi rezultatų sudėtingumas, mastas ir apimtis,

| — | besimokančio asmens pastangos, reikalingos žinioms, įgūdžiams ir kompetencijai, kurias apima vienetas, įgyti. |
| --- | --- |

—

besimokančio asmens pastangos, reikalingos žinioms, įgūdžiams ir kompetencijai, kurias apima vienetas, įgyti.

ECVET taškais išreikštas santykinis bet kurio vieneto, taikomo kelioms kvalifikacijoms, svoris gali skirtis priklausomai nuo kvalifikacijos.

ECVET taškai paprastai skiriami formuojant kvalifikacijas ir nustatant vienetus. Juos nustato kompetentinga institucija, atsakinga už kvalifikacijos formavimą ir palaikymą, arba kuri yra specialiai įgaliota atlikti šią užduotį. Šalyse, kuriose jau taikoma nacionalinė taškų sistema, atitinkamos kompetentingos institucijos susitaria dėl nacionalinių kreditų taškų keitimo ECVET taškais tvarkos.

Sėkmingai įgijus kvalifikaciją ar vienetą, nepriklausomai nuo to, kiek laiko skirta jiems įgyti, automatiškai skiriamas susijusių ECVET taškų skaičius.

Paprastai vieneto perkėlimas reiškia atitinkamo ECVET taškų skaičiaus perkėlimą, kad šie taškai būtų įskaičiuoti pripažįstant perkeltus mokymosi rezultatus remiantis nacionalinėmis ar regioninėmis taisyklėmis. Prireikus, kompetentinga institucija gali persvarstyti įskaitytinus ECVET taškus, jei taisyklės ir metodikos, nustatytos šiam tikslui pasiekti, yra skaidrios ir pagrįstos kokybės užtikrinimo principais.

Bet kokiai kvalifikacijai, įgytai neformaliojo ar savaiminio mokymosi būdu, kai šį mokymąsi galima prilyginti tam tikram formaliajam mokymuisi, ir atitinkamiems vienetams, skiriama tiek pat ECVET taškų kaip ir formaliojo mokymosi atveju, nes pasiekiami tie patys mokymosi rezultatai.

---

(1)  „Siunčiančioji“ institucija yra institucija, kuri patvirtins ir pripažins besimokančio asmens pasiektus mokymosi rezultatus. „Priimančioji“ institucija yra institucija, teikianti mokymo paslaugas, suteikiančias atitinkamus mokymosi rezultatus, ir vertinanti pasiektus mokymosi rezultatus.

(2)  Asmens mokymosi rezultatų aprašas – tai dokumentas, kuriame pateikiama išsami informacija apie besimokančio asmens mokymosi rezultatus, sukauptus vienetus ir skirtus ECVET taškus.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/19

---

Euro kursas (1)

2009 m. liepos 7 d.

2009/C 155/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4019 |
| JPY | Japonijos jena | 133,61 |
| DKK | Danijos krona | 7,4465 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86380 |
| SEK | Švedijos krona | 10,9650 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5181 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,0565 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,882 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 273,20 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6971 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3740 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2117 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1593 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7484 |
| CAD | Kanados doleris | 1,6223 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,8648 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,1996 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0420 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 784,41 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,1837 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,5788 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3425 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 374,43 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9746 |
| PHP | Filipinų pesas | 67,591 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,0625 |
| THB | Tailando batas | 47,794 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,7321 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,5100 |
| INR | Indijos rupija | 67,6140 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4019

JPY

Japonijos jena

133,61

DKK

Danijos krona

7,4465

GBP

Svaras sterlingas

0,86380

SEK

Švedijos krona

10,9650

CHF

Šveicarijos frankas

1,5181

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,0565

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,882

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

273,20

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6971

PLN

Lenkijos zlotas

4,3740

RON

Rumunijos lėja

4,2117

TRY

Turkijos lira

2,1593

AUD

Australijos doleris

1,7484

CAD

Kanados doleris

1,6223

HKD

Honkongo doleris

10,8648

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,1996

SGD

Singapūro doleris

2,0420

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 784,41

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,1837

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,5788

HRK

Kroatijos kuna

7,3425

IDR

Indonezijos rupija

14 374,43

MYR

Malaizijos ringitas

4,9746

PHP

Filipinų pesas

67,591

RUB

Rusijos rublis

44,0625

THB

Tailando batas

47,794

BRL

Brazilijos realas

2,7321

MXN

Meksikos pesas

18,5100

INR

Indijos rupija

67,6140

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/20

---

Kvietimas teikti paraiškas TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Komisija planuoja skirti 4 750 000 EUR (bendra orientacinė suma) subsidijų, skirtų propaguoti transporto politikos tikslus. Politikos prioritetai buvo nustatyti Komisijos patvirtintoje 2009 m. darbo programoje.

Svarbiausios atrinktos temos yra susijusios su kelių eismo saugumu, transporto saugumu bei vidine rinka vidaus ir jūrinėms navigacijoms.

Informacijos apie šį kvietimą teikti paraiškas galite rasti Transporto ir energetikos generalinio direktorato tinklalapyje adresu:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Europos investicijų bankas

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/21

---

Kvietimas teikti paraiškas

Europos investicijų bankas (EIB) siūlo dvi naujas EIBURS finansinės paramos priemones pagal EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyvą

2009/C 155/05

Europos investicijų bankas institucinius santykius su universitetais dažniausiai palaiko remdamasis EIB ir universitetų mokslinių tyrimų iniciatyva (angl. EIB-Universities Research Action), kurią sudaro trys skirtingos programos:

| — | EIBURS (angl.
  EIB Universities Research Sponsorship) – Universitetų mokslinių tyrimų rėmimo programa, |
| --- | --- |

—

EIBURS (angl.
  EIB Universities Research Sponsorship) – Universitetų mokslinių tyrimų rėmimo programa,

| — | STAREBEI (pranc.
  STAges de REcherche BEI
  ) – jaunųjų mokslininkų, dirbančių pagal bendrus EIB ir universitetų projektus, finansavimo programa ir |
| --- | --- |

—

STAREBEI (pranc.
  STAges de REcherche BEI
  ) – jaunųjų mokslininkų, dirbančių pagal bendrus EIB ir universitetų projektus, finansavimo programa ir

| — | EIB universitetų tinklai (angl. EIB Universities Networks) – universitetų tinklų, kurie ypač svarbūs remiant EIB grupės tikslus, bendradarbiavimo mechanizmas. |
| --- | --- |

—

EIB universitetų tinklai (angl. EIB Universities Networks) – universitetų tinklų, kurie ypač svarbūs remiant EIB grupės tikslus, bendradarbiavimo mechanizmas.

EIBURS teikia subsidijas universitetų mokslinių tyrimų centrams, nagrinėjantiems mokslines temas ir problemas labiausiai Banką dominančiose srityse. Iki 100 000 EUR per metus EIB finansinė parama konkurso būdu trejus metus gali būti skiriama suinteresuotiems ES, stojančiųjų ir ES narystės siekiančių šalių universitetų fakultetams arba mokslinių tyrimų centrams, pripažintiems EIB pasirinktų sričių kompetencijos centrais, kad jie galėtų plėsti veiklą šiose srityse. Konkurso laimėtojas privalės atlikti įvairius darbus (vykdyti mokslinius tyrimus, rengti kursus ir seminarus, kurti ryšius, skleisti rezultatus ir kt.), dėl kurių atlikimo bus sudaromos sutartys su Banku.

2009–2010 mokslo metams EIBURS programoje pasirinktos dvi naujos mokslinių tyrimų sritys:

—   Viešųjų elektroninių paslaugų plėtra Europoje

Tiek Atnaujintoje Lisabonos strategijoje, tiek Europos ekonomikos gaivinimo plane, kalbama apie poreikį visoje Europoje diegti sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieigos infrastruktūrą, kaip svarbiausią sąlygą, siekiant greičiau pradėti naudoti produktyvumą didinančių elektroninių paslaugų taikomąsias programas. Kadangi vidaus rinkos iniciatyvų gali nepakakti šioms taikomosioms programoms diegti, tikimasi, kad viešasis sektorius suvaidins svarbiausią vaidmenį didinant taikomųjų programų paklausą, kad tokios infrastruktūros diegimas būtų ekonomiškai pagrįstas. Tuo pačiu metu veiksmingiau teikiant dabartines paslaugas ar kuriant naujas, labai padidėtų ir paties viešojo sektoriaus produktyvumas. Todėl viešasis sektorius galėtų investuoti į reikalingą infrastruktūros tinklą (atsižvelgiant į jo kaip viešosios gėrybės pobūdį ir būtinybę užtikrinti atvirą prieigą) ir apibrėžti, kokių rūšių paslaugas tokia infrastruktūra turėtų teikti (rezultatais grindžiamas metodas).

Mokslinių tyrimų programoje turėtų būti įvertintos galimybės panaudoti įvairias elektronines paslaugas (pvz., elektroninio valdymo, elektroninės sveikatos apsaugos, elektroninio mokymosi ir t. t.), nustatyti atitinkamus privačiojo ir viešojo sektorių vaidmenis ir pasiūlyti veiksmingiausius būdus šioms paslaugoms įdiegti (ypač steigiant viešąsias ir privačiąsias partnerystes). Be to, programoje turėtų būti atsižvelgta į naujas ES iniciatyvas, tokias kaip pirmaujančios rinkos iniciatyva ir ikiprekybiniai viešieji pirkimai, kuriomis siekiama viešajam sektoriui suteikti vadovaujamąjį vaidmenį, skatinant naujų rinkų atsiradimą. Mokslinių tyrimų programoje turėtų atsispindėti visuomenės interesas kurti paklausą skatinančias iniciatyvas, remiantis informacijos ir ryšių technologijų (IRT) panaudojimu kituose sektoriuose, pavyzdžiui, transporto ir ypač energetikos, nes IRT gali suvaidinti svarbų vaidmenį didinant energijos vartojimo efektyvumą.

Projekte gali būti numatyta ir kitokia papildoma mokslinė veikla, kokia norėtų užsiimti paramą gavęs universiteto centras, pavyzdžiui: 1) kursų ir seminarų organizavimas, 2) duomenų bazių kūrimas ir apžvalgos, 3) išsamios atvejų analizės.

—   Finansinis ir ekonominis poveikio aplinkai vertinimas

Finansinis ir ekonominis aplinkos ir jos poveikio žmonių gerovei vertinimas yra ypač svarbus aspektas sprendžiant su tuo susijusius klimato kaitos ir biologinės įvairovės klausimus, kurie, kaip manoma, bus opiausiomis XXI amžiaus pasaulio problemomis.

Klimatas jau keičiasi: pasaulis tampa vis šiltesnis, dėl to vykstantys pokyčiai tik didina jau esamas grėsmes ekologinėms sistemoms ir biologinei įvairovei.

Dėl buveinių nuolatinio naikinimo ir mažėjimo ypač didelę grėsmę patiria tokios ekologinės sistemos kaip miškai, pelkynai ir pakrančių zonos. Todėl kyla pavojus ir įvairioms ekologinės sistemos atliekamoms funkcijoms, tokioms kaip potvynių kontrolė, augalų apdulkinimas, sveikos dirvos išsaugojimas ir anglies sekvestracija. Kad jos galėtų toliau vykdyti šias funkcijas, būtina užtikrinti ilgalaikį šių ekologinių sistemų darbą. Sveikos ekologinės sistemos yra atsparesnės klimato kaitos poveikiui ir su juo susijusiam orų kintamumui.

Atsižvelgdamas į šią situaciją ir remdamasis mokslinių tyrimų išvadomis bei empiriniais duomenimis EIB kviečia teikti mokslinius vienos ar abiejų sričių projektus:

| — | Ekologinių sistemų apsaugos sąnaudos ir nauda klimato kaitos sąlygomis, pripažįstant poreikį imtis priemonių dėl kylančių grėsmių ir siekiant didinti atsparumą klimato kaitos poveikiui, ir sveikų ekologinių sistemų vaidmuo (bei vertė) švelninant klimato kaitos poveikį ir prisitaikant prie jo; |
| --- | --- |

—

Ekologinių sistemų apsaugos sąnaudos ir nauda klimato kaitos sąlygomis, pripažįstant poreikį imtis priemonių dėl kylančių grėsmių ir siekiant didinti atsparumą klimato kaitos poveikiui, ir sveikų ekologinių sistemų vaidmuo (bei vertė) švelninant klimato kaitos poveikį ir prisitaikant prie jo;

| — | Rinkos priemonių naudojimas ekologinių sistemų funkcijoms apsaugoti ir sustiprinti, atsižvelgiant į patirtį anglies dvideginio rinkoje. |
| --- | --- |

—

Rinkos priemonių naudojimas ekologinių sistemų funkcijoms apsaugoti ir sustiprinti, atsižvelgiant į patirtį anglies dvideginio rinkoje.

Paraiškas teikti iki 2009 m. rugsėjo 30 d. Vėliau pateiktos paraiškos nebus nagrinėjamos. Paraiškas siųsti adresu:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Daugiau informacijos apie EIBURS atranką ir kitas programas bei mechanizmus rasite interneto tinklalapyje www.eib.org/universities

---

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/23

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄ KONKURSĄ EPSO/AST/100-101/09

2009/C 155/06

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia viešus konkursus Bulgarijos ir Rumunijos pilietybės asistentų sekretoriato srityje (AST 1 kategorija) pareigoms:

| — | EPSO/AST/100/09 – Bulgarijos pilietybės (BG) asistentai |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Bulgarijos pilietybės (BG) asistentai

| — | EPSO/AST/101/09 – Rumunijos pilietybės (RO) asistentai |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Rumunijos pilietybės (RO) asistentai

Pranešimas apie konkursą skelbiamas tik bulgarų ir rumunų kalbomis 2009 m. liepos 8 d. Oficialiajame leidinyje C 155 A.

Išsami informacija skelbiama EPSO interneto svetainėje http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 8.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/24

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 155/07

| 1. | 2009 m. birželio 30 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Platinum Equity LLC“ (toliau – „Platinum“, JAV) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Delphi Corporation“ (toliau – „Delphi“, JAV) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. birželio 30 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Platinum Equity LLC“ (toliau – „Platinum“, JAV) pirkdama akcijas ir turtą įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, dalies įmonės „Delphi Corporation“ (toliau – „Delphi“, JAV) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Platinum“: privatus kapitalas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Platinum“: privatus kapitalas,

| — | „Delphi“: automobilių pramonės mobiliosios elektronikos gamyba ir transporto sistemos. |
| --- | --- |

—

„Delphi“: automobilių pramonės mobiliosios elektronikos gamyba ir transporto sistemos.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 2 2964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5570 – Platinum/Delphi adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 2 2964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5570 – Platinum/Delphi adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---