# Uradni list C 151/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.151.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 151 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 523. julij 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.151.slv

Uradni list

Evropske unije

C 151

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 523. julij 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2009/C 151/01 | Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo | 1 |
| 2009/C 151/02 | Priporočilo Sveta z dne 8. junija 2009 o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni | 7 |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2009/C 151/03 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2009/C 151/01

Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo

1

2009/C 151/02

Priporočilo Sveta z dne 8. junija 2009 o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni

7

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2009/C 151/03

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

11

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 151/04 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 151/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 19 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 151/04

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

16

2009/C 151/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

19

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 151/06 | Menjalni tečaji eura | 23 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 151/07 | Uradno obvestilo o minimalni višini za uporabo storitev mobilne telefonije na letalih (storitev MCA) nad deli avstrijskega državnega ozemlja, kot jo je sporočila Avstrija v skladu s členom 4 Odločbe Komisije 2008/294/ES | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 151/06

Menjalni tečaji eura

23

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 151/07

Uradno obvestilo o minimalni višini za uporabo storitev mobilne telefonije na letalih (storitev MCA) nad deli avstrijskega državnega ozemlja, kot jo je sporočila Avstrija v skladu s členom 4 Odločbe Komisije 2008/294/ES

24

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2009/C 151/08 | Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organom, ki so dejavni na področju kulture na evropski ravni | 25 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2009/C 151/08

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organom, ki so dejavni na področju kulture na evropski ravni

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 9. junija 2009

o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo

2009/C 151/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 152 Pogodbe določa, da mora biti dejavnost Skupnosti, ki dopolnjuje nacionalne politike, usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju človekovih obolenj in odpravljanju vzrokov za ogrožanje človekovega zdravja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 152 Pogodbe določa, da mora biti dejavnost Skupnosti, ki dopolnjuje nacionalne politike, usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju človekovih obolenj in odpravljanju vzrokov za ogrožanje človekovega zdravja.

| (2) | Ocenjuje se, da v državah članicah od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete (4). |
| --- | --- |

(2)

Ocenjuje se, da v državah članicah od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete (4).

| (3) | Po ocenah Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) se pri enem hospitaliziranem pacientu od dvajsetih, tj. pri 4,1 milijona pacientov letno v EU, pojavijo okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, pri čemer zaradi njih vsako leto umre 37 000 pacientov. |
| --- | --- |

(3)

Po ocenah Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) se pri enem hospitaliziranem pacientu od dvajsetih, tj. pri 4,1 milijona pacientov letno v EU, pojavijo okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, pri čemer zaradi njih vsako leto umre 37 000 pacientov.

| (4) | Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da je večino mogoče razložiti s sistemskimi vzroki. |
| --- | --- |

(4)

Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da je večino mogoče razložiti s sistemskimi vzroki.

| (5) | To priporočilo temelji na dejavnostih v zvezi z varnostjo pacientov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) v okviru Svetovne zveze za varnost pacientov, Sveta Evrope in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter jih dopolnjuje. |
| --- | --- |

(5)

To priporočilo temelji na dejavnostih v zvezi z varnostjo pacientov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) v okviru Svetovne zveze za varnost pacientov, Sveta Evrope in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter jih dopolnjuje.

| (6) | Skupnost s svojim Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj (5) v okviru teme „Zdravje“ podpira raziskave o zdravstvenih sistemih, zlasti o kakovosti zagotavljanja zdravstvenega varstva s poudarkom na varnosti pacientov. Temu problemu je posvečena posebna pozornost tudi v okviru teme „Informacijske in komunikacijske tehnologije“. |
| --- | --- |

(6)

Skupnost s svojim Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj (5) v okviru teme „Zdravje“ podpira raziskave o zdravstvenih sistemih, zlasti o kakovosti zagotavljanja zdravstvenega varstva s poudarkom na varnosti pacientov. Temu problemu je posvečena posebna pozornost tudi v okviru teme „Informacijske in komunikacijske tehnologije“.

| (7) | Komisija v svoji beli knjigi „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ z dne 23. oktobra 2007 opredeljuje varnost pacientov kot področje, na katerem je treba ukrepati. |
| --- | --- |

(7)

Komisija v svoji beli knjigi „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ z dne 23. oktobra 2007 opredeljuje varnost pacientov kot področje, na katerem je treba ukrepati.

| (8) | Podatki kažejo, da so države članice na različnih stopnjah razvoja in izvajanja učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov (6). Zato je to priporočilo namenjeno oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU. |
| --- | --- |

(8)

Podatki kažejo, da so države članice na različnih stopnjah razvoja in izvajanja učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov (6). Zato je to priporočilo namenjeno oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU.

| (9) | Paciente bi bilo treba informirati in okrepiti njihovo vlogo tako, da se jih vključi v proces zagotavljanja varnosti pacientov; treba bi jih bilo seznaniti z varnostnimi standardi za paciente, najboljšimi praksami in/ali vzpostavljenimi varnostnimi ukrepi ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin. |
| --- | --- |

(9)

Paciente bi bilo treba informirati in okrepiti njihovo vlogo tako, da se jih vključi v proces zagotavljanja varnosti pacientov; treba bi jih bilo seznaniti z varnostnimi standardi za paciente, najboljšimi praksami in/ali vzpostavljenimi varnostnimi ukrepi ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin.

| (10) | Države članice bi morale uvesti, vzdrževati ali izboljšati sisteme celovitega poročanja in učenja, tako da bo mogoče ugotoviti obseg in vzroke varnostnih zapletov ter razviti učinkovite rešitve in posege. Varnost pacientov bi bilo treba vključiti v izobraževanje in usposabljanje delavcev v zdravstvu, ki zagotavljajo oskrbo. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale uvesti, vzdrževati ali izboljšati sisteme celovitega poročanja in učenja, tako da bo mogoče ugotoviti obseg in vzroke varnostnih zapletov ter razviti učinkovite rešitve in posege. Varnost pacientov bi bilo treba vključiti v izobraževanje in usposabljanje delavcev v zdravstvu, ki zagotavljajo oskrbo.

| (11) | Na ravni Skupnosti bi bilo treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa bi bilo treba seznanjati z najboljšimi praksami. Da bi se olajšalo medsebojno učenje, bi bilo treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo glede varnosti pacientov in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

(11)

Na ravni Skupnosti bi bilo treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa bi bilo treba seznanjati z najboljšimi praksami. Da bi se olajšalo medsebojno učenje, bi bilo treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo glede varnosti pacientov in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij.

| (12) | Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila. S temi orodji naj bi pripomogli tudi k boljšemu razumevanju zdravil s strani njihovih uporabnikov. |
| --- | --- |

(12)

Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila. S temi orodji naj bi pripomogli tudi k boljšemu razumevanju zdravil s strani njihovih uporabnikov.

| (13) | Treba bi bilo razviti nacionalno strategijo, ki bo dopolnjevala strategije za preudarno rabo protimikrobnih sredstev (7), vgradila preventivo in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v nacionalne zdravstvene cilje ter si prizadevala za zmanjšanje nevarnosti okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v zdravstvenih zavodih. Bistveno je, da se potrebna sredstva za izvajanje delov nacionalne strategije dodelijo kot del osnovnega financiranja izvajanja zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(13)

Treba bi bilo razviti nacionalno strategijo, ki bo dopolnjevala strategije za preudarno rabo protimikrobnih sredstev (7), vgradila preventivo in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v nacionalne zdravstvene cilje ter si prizadevala za zmanjšanje nevarnosti okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, v zdravstvenih zavodih. Bistveno je, da se potrebna sredstva za izvajanje delov nacionalne strategije dodelijo kot del osnovnega financiranja izvajanja zdravstvenega varstva.

| (14) | Preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, bi morala biti dolgoročna strateška prednostna naloga zdravstvenih zavodov. Za doseganje v rezultate usmerjenega ravnanja in organizacijskih sprememb bi morali sodelovati delavci na vseh hierarhičnih ravneh in položajih ter opredeliti odgovornosti na vseh ravneh, organizirati podporne mehanizme in lokalna tehnična sredstva ter uvesti postopke vrednotenja. |
| --- | --- |

(14)

Preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, bi morala biti dolgoročna strateška prednostna naloga zdravstvenih zavodov. Za doseganje v rezultate usmerjenega ravnanja in organizacijskih sprememb bi morali sodelovati delavci na vseh hierarhičnih ravneh in položajih ter opredeliti odgovornosti na vseh ravneh, organizirati podporne mehanizme in lokalna tehnična sredstva ter uvesti postopke vrednotenja.

| (15) | Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, ni vedno na voljo v zadostni meri, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato bi bilo treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(15)

Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, ni vedno na voljo v zadostni meri, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato bi bilo treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni.

| (16) | Cilj držav članic bi moral biti zmanjšati število ljudi, prizadetih zaradi okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Da bi zmanjšali okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, bi bilo treba spodbujati zaposlovanje zdravstvenih delavcev, specializiranih za obvladovanje okužb. Poleg tega bi morale države članice in njihovi zdravstveni zavodi razmisliti o uporabi osebja za zvezo, ki bi v klinikah nudilo podporo specializiranemu osebju za obvladovanje okužb. |
| --- | --- |

(16)

Cilj držav članic bi moral biti zmanjšati število ljudi, prizadetih zaradi okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Da bi zmanjšali okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, bi bilo treba spodbujati zaposlovanje zdravstvenih delavcev, specializiranih za obvladovanje okužb. Poleg tega bi morale države članice in njihovi zdravstveni zavodi razmisliti o uporabi osebja za zvezo, ki bi v klinikah nudilo podporo specializiranemu osebju za obvladovanje okužb.

| (17) | Države članice bi morale tesno sodelovati s sektorjem zdravstvene tehnologije, da bi spodbujale boljšo zasnovo v korist varnosti pacientov in s tem zmanjšale pojavljanje zapletov v zdravstveni oskrbi. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale tesno sodelovati s sektorjem zdravstvene tehnologije, da bi spodbujale boljšo zasnovo v korist varnosti pacientov in s tem zmanjšale pojavljanje zapletov v zdravstveni oskrbi.

| (18) | Za doseganje zgoraj navedenih ciljev varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, bi morale države članice zagotoviti vsestransko celovit pristop ob upoštevanju najustreznejših elementov, ki bodo dejansko vplivali na razširjenost varnostnih zapletov in obremenitev zaradi njih. |
| --- | --- |

(18)

Za doseganje zgoraj navedenih ciljev varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, bi morale države članice zagotoviti vsestransko celovit pristop ob upoštevanju najustreznejših elementov, ki bodo dejansko vplivali na razširjenost varnostnih zapletov in obremenitev zaradi njih.

| (19) | Pri dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja se v celoti upošteva odgovornost držav članic za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva – |
| --- | --- |

(19)

Pri dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja se v celoti upošteva odgovornost držav članic za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva –

PRIPOROČA DA:

za namene tega priporočila z uporabo naslednjih opredelitev pojmov:

| | „varnostni zaplet“ pomeni dogodek, ki ima škodljive posledice za pacienta; |
| --- | --- |

„varnostni zaplet“ pomeni dogodek, ki ima škodljive posledice za pacienta;

| | „škodljiva posledica“ pomeni poškodbo telesne strukture ali funkcije in/ali kakršen koli škodljiv učinek, ki izhaja iz tega; |
| --- | --- |

„škodljiva posledica“ pomeni poškodbo telesne strukture ali funkcije in/ali kakršen koli škodljiv učinek, ki izhaja iz tega;

| | „okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo“ pomeni obolenja ali patologije, povezane s prisotnostjo povzročitelja okužbe ali njegovih produktov, zaradi stika z zdravstvenimi objekti in opremo ali postopki ali zaradi zdravljenja; |
| --- | --- |

„okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo“ pomeni obolenja ali patologije, povezane s prisotnostjo povzročitelja okužbe ali njegovih produktov, zaradi stika z zdravstvenimi objekti in opremo ali postopki ali zaradi zdravljenja;

| | „varnost pacientov“ pomeni zaščito pacienta pred nepotrebnimi ali morebitnimi škodljivimi posledicami zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

„varnost pacientov“ pomeni zaščito pacienta pred nepotrebnimi ali morebitnimi škodljivimi posledicami zdravstvene oskrbe;

| | „kazalnik procesa“ pomeni kazalnik, ki se nanaša na skladnost z dogovorjenimi dejavnostmi, kot so higiena rok, nadzor, standardni delovni postopki; |
| --- | --- |

„kazalnik procesa“ pomeni kazalnik, ki se nanaša na skladnost z dogovorjenimi dejavnostmi, kot so higiena rok, nadzor, standardni delovni postopki;

| | „strukturni kazalnik“ pomeni kazalnik, ki se nanaša na katere koli vire, npr. delavce, infrastrukturo, odbor. |
| --- | --- |

„strukturni kazalnik“ pomeni kazalnik, ki se nanaša na katere koli vire, npr. delavce, infrastrukturo, odbor.

DRŽAVE ČLANICE:

I.   PRIPOROČILA GLEDE SPLOŠNIH ZADEV V ZVEZI Z VARNOSTJO PACIENTOV

| 1. | Podprejo uvedbo in razvoj nacionalnih politik in programov o varnosti pacientov z:






  (a) | imenovanjem pristojnega organa ali organov oziroma kakršnega koli drugega pristojnega telesa ali teles, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju; |
| --- | --- | --- |

1.

Podprejo uvedbo in razvoj nacionalnih politik in programov o varnosti pacientov z:

(a)

imenovanjem pristojnega organa ali organov oziroma kakršnega koli drugega pristojnega telesa ali teles, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju;

| (b) | vključitvijo varnosti pacientov kot prednostnega vprašanja v zdravstvene politike in programe na nacionalni pa tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

vključitvijo varnosti pacientov kot prednostnega vprašanja v zdravstvene politike in programe na nacionalni pa tudi na regionalni in lokalni ravni;

| (c) | podpiranjem razvoja varnejših in uporabnikom prijaznih sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

podpiranjem razvoja varnejših in uporabnikom prijaznih sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije;

| (d) | rednim pregledovanjem in posodabljanjem varnostnih standardov in/ali najboljših praks, ki se uporabljajo v zdravstvenem varstvu na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(d)

rednim pregledovanjem in posodabljanjem varnostnih standardov in/ali najboljših praks, ki se uporabljajo v zdravstvenem varstvu na njihovem ozemlju;

| (e) | spodbujanjem dejavne vloge strokovnih zdravstvenih organizacij pri varnosti pacientov; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanjem dejavne vloge strokovnih zdravstvenih organizacij pri varnosti pacientov;

| (f) | vključevanjem posebnega pristopa za spodbujanje varnih praks, da se preprečijo najpogostejši varnostni zapleti, kot so zapleti, povezani z zdravili, okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, in zapleti med kirurškimi posegi ali po njih. |
| --- | --- |

(f)

vključevanjem posebnega pristopa za spodbujanje varnih praks, da se preprečijo najpogostejši varnostni zapleti, kot so zapleti, povezani z zdravili, okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, in zapleti med kirurškimi posegi ali po njih.

| 2. | Krepijo vpliv in vlogo pacientov ter jih obveščajo z:






  (a) | vključevanjem organizacij in predstavnikov pacientov v razvoj politik in programov za varnost pacientov na vseh ustreznih ravneh; |
| --- | --- | --- |

2.

Krepijo vpliv in vlogo pacientov ter jih obveščajo z:

(a)

vključevanjem organizacij in predstavnikov pacientov v razvoj politik in programov za varnost pacientov na vseh ustreznih ravneh;

| (b) | obveščanjem pacientov o:






  (i) | veljavnih varnostnih standardih za paciente; |
| --- | --- | --- |

(b)

obveščanjem pacientov o:

(i)

veljavnih varnostnih standardih za paciente;

| (ii) | tveganjih, varnostnih ukrepih, ki se uporabljajo za zmanjševanje ali preprečevanje napak in škode, vključno z najboljšimi praksami, ter pravici o zavestni privolitvi v zdravljenje, da se pacientom olajšata izbira in odločanje; |
| --- | --- |

(ii)

tveganjih, varnostnih ukrepih, ki se uporabljajo za zmanjševanje ali preprečevanje napak in škode, vključno z najboljšimi praksami, ter pravici o zavestni privolitvi v zdravljenje, da se pacientom olajšata izbira in odločanje;

| (iii) | pritožbenih postopkih in razpoložljivih pravnih sredstvih in odškodninah ter o veljavnih pogojih; |
| --- | --- |

(iii)

pritožbenih postopkih in razpoložljivih pravnih sredstvih in odškodninah ter o veljavnih pogojih;

| (c) | preučitvijo možnosti razvoja ključnih kompetenc v zvezi z varnostjo pacientov, in sicer: temeljnih znanj, naravnanosti in spretnosti, potrebnih za varnejšo nego za paciente. |
| --- | --- |

(c)

preučitvijo možnosti razvoja ključnih kompetenc v zvezi z varnostjo pacientov, in sicer: temeljnih znanj, naravnanosti in spretnosti, potrebnih za varnejšo nego za paciente.

| 3. | Podprejo vzpostavitev ali okrepijo sisteme poročanja in učenja o varnostnih zapletih, ki ne temeljijo na obtoževanju in ki:






  (a) | zagotavljajo informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in skorajšnjih nesreč; |
| --- | --- | --- |

3.

Podprejo vzpostavitev ali okrepijo sisteme poročanja in učenja o varnostnih zapletih, ki ne temeljijo na obtoževanju in ki:

(a)

zagotavljajo informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in skorajšnjih nesreč;

| (b) | z oblikovanjem odkritega, pravičnega in nekaznovalnega okolja za poročanje delavce v zdravstvu spodbujajo k dejavnemu poročanju. To poročanje bi moralo biti ločeno od disciplinskih sistemov in postopkov držav članic za delavce v zdravstvu, poleg tega pa bi se morala po potrebi pojasniti pravna vprašanja v zvezi z odgovornostjo delavcev v zdravstvu; |
| --- | --- |

(b)

z oblikovanjem odkritega, pravičnega in nekaznovalnega okolja za poročanje delavce v zdravstvu spodbujajo k dejavnemu poročanju. To poročanje bi moralo biti ločeno od disciplinskih sistemov in postopkov držav članic za delavce v zdravstvu, poleg tega pa bi se morala po potrebi pojasniti pravna vprašanja v zvezi z odgovornostjo delavcev v zdravstvu;

| (c) | pacientom, njihovim sorodnikom in drugim nepoklicnim negovalcem po potrebi dajejo priložnost, da poročajo o svojih izkušnjah; |
| --- | --- |

(c)

pacientom, njihovim sorodnikom in drugim nepoklicnim negovalcem po potrebi dajejo priložnost, da poročajo o svojih izkušnjah;

| (d) | dopolnjujejo druge sisteme poročanja o varnostnih zadevah, kot so farmakovigilanca in poročanje o medicinskih pripomočkih, brez podvajanja poročanja, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

(d)

dopolnjujejo druge sisteme poročanja o varnostnih zadevah, kot so farmakovigilanca in poročanje o medicinskih pripomočkih, brez podvajanja poročanja, kadar je to mogoče.

| 4. | Na ustrezni ravni spodbujajo izobraževanje in usposabljanje delavcev v zdravstvu o varnosti pacientov, in sicer:






  (a) | s spodbujanjem multidisciplinarnega izobraževanja in usposabljanja o varnosti pacientov za vse zdravstvene delavce, druge delavce v zdravstvu ter ustrezne poslovodne in administrativne delavce na področju zdravja; |
| --- | --- | --- |

4.

Na ustrezni ravni spodbujajo izobraževanje in usposabljanje delavcev v zdravstvu o varnosti pacientov, in sicer:

(a)

s spodbujanjem multidisciplinarnega izobraževanja in usposabljanja o varnosti pacientov za vse zdravstvene delavce, druge delavce v zdravstvu ter ustrezne poslovodne in administrativne delavce na področju zdravja;

| (b) | z vključitvijo varnosti pacientov v dodiplomsko in podiplomsko izobraževanje, usposabljanje na delovnem mestu ter stalno strokovno izpopolnjevanje zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

(b)

z vključitvijo varnosti pacientov v dodiplomsko in podiplomsko izobraževanje, usposabljanje na delovnem mestu ter stalno strokovno izpopolnjevanje zdravstvenih delavcev;

| (c) | preučitvijo možnosti razvoja temeljnih kompetenc v zvezi z varnostjo pacientov, in sicer: temeljnega znanja, naravnanosti in spretnosti, potrebnih za varnejšo nego, s katerimi se seznanijo vsi delavci v zdravstvu ter ustrezni poslovodni in administrativni delavci; |
| --- | --- |

(c)

preučitvijo možnosti razvoja temeljnih kompetenc v zvezi z varnostjo pacientov, in sicer: temeljnega znanja, naravnanosti in spretnosti, potrebnih za varnejšo nego, s katerimi se seznanijo vsi delavci v zdravstvu ter ustrezni poslovodni in administrativni delavci;

| (d) | informiranjem in obveščanjem vseh delavcev v zdravstvu o varnostnih standardih za paciente, tveganjih in varnostnih ukrepih za zmanjševanje ali preprečevanje napak in škode, vključno z najboljšimi praksami, ter spodbujanje njihovega vključevanja; |
| --- | --- |

(d)

informiranjem in obveščanjem vseh delavcev v zdravstvu o varnostnih standardih za paciente, tveganjih in varnostnih ukrepih za zmanjševanje ali preprečevanje napak in škode, vključno z najboljšimi praksami, ter spodbujanje njihovega vključevanja;

| (e) | sodelovanjem z organizacijami, vključenimi v strokovno izobraževanje v zdravstvenem varstvu za zagotovitev, da varnost pacientov prejme ustrezno pozornost v visokošolskih študijskih programih ter v stalnem strokovnem izobraževanju in usposabljanju zdravstvenih delavcev, vključno z razvojem spretnosti, potrebnih za vodenje in uresničitev sprememb vedenja, ki so nujne za izboljšanje varnosti pacientov s spremembo sistema. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanjem z organizacijami, vključenimi v strokovno izobraževanje v zdravstvenem varstvu za zagotovitev, da varnost pacientov prejme ustrezno pozornost v visokošolskih študijskih programih ter v stalnem strokovnem izobraževanju in usposabljanju zdravstvenih delavcev, vključno z razvojem spretnosti, potrebnih za vodenje in uresničitev sprememb vedenja, ki so nujne za izboljšanje varnosti pacientov s spremembo sistema.

| 5. | Z medsebojnim sodelovanjem in v sodelovanju s Komisijo klasificirajo in ocenijo varnost pacientov na ravni Skupnosti, da bi:






  (a) | oblikovali skupne opredelitve in terminologijo, ob upoštevanju mednarodnih standardizacijskih dejavnosti, kot so Mednarodna klasifikacija za varnost pacientov, ki jo pripravlja WHO, in dejavnosti Sveta Evrope na tem področju; |
| --- | --- | --- |

5.

Z medsebojnim sodelovanjem in v sodelovanju s Komisijo klasificirajo in ocenijo varnost pacientov na ravni Skupnosti, da bi:

(a)

oblikovali skupne opredelitve in terminologijo, ob upoštevanju mednarodnih standardizacijskih dejavnosti, kot so Mednarodna klasifikacija za varnost pacientov, ki jo pripravlja WHO, in dejavnosti Sveta Evrope na tem področju;

| (b) | razvili zanesljive in primerljive kazalnike, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za opredelitev problemov v zvezi z varnostjo, vrednotenje učinkovitosti posegov za izboljšanje varnosti ter lajšanje vzajemnega učenja med državami članicami. Upoštevati bi bilo treba delo, opravljeno na nacionalni ravni, in mednarodne dejavnosti, kot sta projekt OECD o kazalnikih kakovosti zdravstvenega varstva in projekt Skupnosti o zdravstvenih kazalnikih; |
| --- | --- |

(b)

razvili zanesljive in primerljive kazalnike, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za opredelitev problemov v zvezi z varnostjo, vrednotenje učinkovitosti posegov za izboljšanje varnosti ter lajšanje vzajemnega učenja med državami članicami. Upoštevati bi bilo treba delo, opravljeno na nacionalni ravni, in mednarodne dejavnosti, kot sta projekt OECD o kazalnikih kakovosti zdravstvenega varstva in projekt Skupnosti o zdravstvenih kazalnikih;

| (c) | zbrali in izmenjali primerljive podatke in informacije o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog, s čimer bi državam članicam v prihodnosti pomagali pri posredovanju ustreznih kazalnikov javnosti. |
| --- | --- |

(c)

zbrali in izmenjali primerljive podatke in informacije o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog, s čimer bi državam članicam v prihodnosti pomagali pri posredovanju ustreznih kazalnikov javnosti.

| 6. | Z medsebojnim sodelovanjem in v sodelovanju s Komisijo ter ustreznimi evropskimi in mednarodnimi organizacijami izmenjavajo znanje, izkušnje in najboljše prakse o:






  (a) | uvedbi učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, vključno s sistemi poročanja in učenja, zaradi obravnavanja varnostnih zapletov v zdravstvu; |
| --- | --- | --- |

6.

Z medsebojnim sodelovanjem in v sodelovanju s Komisijo ter ustreznimi evropskimi in mednarodnimi organizacijami izmenjavajo znanje, izkušnje in najboljše prakse o:

(a)

uvedbi učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, vključno s sistemi poročanja in učenja, zaradi obravnavanja varnostnih zapletov v zdravstvu;

| (b) | učinkovitosti posegov in rešitev v zvezi z varnostjo pacientov na ravni zdravstvenega varstva in vrednotenju njihove prenosljivosti; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitosti posegov in rešitev v zvezi z varnostjo pacientov na ravni zdravstvenega varstva in vrednotenju njihove prenosljivosti;

| (c) | pravočasnih pomembnejših opozorilih glede varnosti pacientov. |
| --- | --- |

(c)

pravočasnih pomembnejših opozorilih glede varnosti pacientov.

| 7. | Razvijajo in spodbujajo raziskave o varnosti pacientov. |
| --- | --- |

7.

Razvijajo in spodbujajo raziskave o varnosti pacientov.

II.   DODATNA PRIPOROČILA GLEDE PREPREČEVANJA IN OBVLADOVANJA OKUŽB, POVEZANIH Z ZDRAVSTVENO OSKRBO

| 8. | Na ustrezni ravni sprejmejo in izvajajo strategijo za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ki ima naslednje cilje:






  (a) | izvajanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb na nacionalni ali regionalni ravni za podporo omejevanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in zlasti:






  (i) | izvajanje standardnih ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb, ki temeljijo na oceni tveganja, po potrebi na vseh področjih zdravstvenega varstva; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Na ustrezni ravni sprejmejo in izvajajo strategijo za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ki ima naslednje cilje:

(a)

izvajanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb na nacionalni ali regionalni ravni za podporo omejevanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, in zlasti:

(i)

izvajanje standardnih ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb, ki temeljijo na oceni tveganja, po potrebi na vseh področjih zdravstvenega varstva;

| (ii) | spodbujanje usklajenega izvajanja ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb med izvajalci zdravstvenih storitev, ki zdravijo ali negujejo določenega pacienta, ter medsebojnega obveščanja o teh ukrepih; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanje usklajenega izvajanja ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb med izvajalci zdravstvenih storitev, ki zdravijo ali negujejo določenega pacienta, ter medsebojnega obveščanja o teh ukrepih;

| (iii) | zagotavljanje razpoložljivosti smernic in priporočil na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanje razpoložljivosti smernic in priporočil na nacionalni ravni;

| (iv) | spodbujanje upoštevanja ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb z uporabo strukturnih in procesnih kazalnikov ter rezultatov akreditacijskih postopkov in postopkov potrjevanja; |
| --- | --- |

(iv)

spodbujanje upoštevanja ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb z uporabo strukturnih in procesnih kazalnikov ter rezultatov akreditacijskih postopkov in postopkov potrjevanja;

| (b) | krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov, zlasti s spodbujanjem zdravstvenih zavodov, vzpostavijo:






  (i) | program za preprečevanje in obvladovanje okužb, ki obravnava vidike, kot so organizacijska in strukturna ureditev, diagnostični in terapevtski postopki (npr. navodila za predpisovanje protimikrobnih sredstev), zahteve glede virov, cilji spremljanja, usposabljanje ter informiranje pacientov, |
| --- | --- | --- |

(b)

krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov, zlasti s spodbujanjem zdravstvenih zavodov, vzpostavijo:

(i)

program za preprečevanje in obvladovanje okužb, ki obravnava vidike, kot so organizacijska in strukturna ureditev, diagnostični in terapevtski postopki (npr. navodila za predpisovanje protimikrobnih sredstev), zahteve glede virov, cilji spremljanja, usposabljanje ter informiranje pacientov,

| (ii) | ustrezno ureditev organizacijskega upravljanja za oblikovanje in spremljanje programa za preprečevanje in obvladovanje okužb, |
| --- | --- |

(ii)

ustrezno ureditev organizacijskega upravljanja za oblikovanje in spremljanje programa za preprečevanje in obvladovanje okužb,

| (iii) | ustrezno organizacijsko ureditev in usposobljeno osebje, odgovorno za izvajanje programa za preprečevanje in obvladovanje okužb; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezno organizacijsko ureditev in usposobljeno osebje, odgovorno za izvajanje programa za preprečevanje in obvladovanje okužb;

| (c) | vzpostavitev ali krepitev aktivnih sistemov nadzora, in sicer z:






  (i) | na nacionalni ali regionalni ravni:






  — | organizacijo rednih raziskav o razširjenosti okužb, če je to ustrezno; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vzpostavitev ali krepitev aktivnih sistemov nadzora, in sicer z:

(i)

na nacionalni ali regionalni ravni:

—

organizacijo rednih raziskav o razširjenosti okužb, če je to ustrezno;

| — | upoštevanjem pomena, ki ga ima spremljanje pogostosti ciljnih vrst okužb za vzpostavitev nacionalnih referenčnih podatkov skupaj s procesnimi in strukturnimi kazalniki za ocenjevanje strategije; |
| --- | --- |

—

upoštevanjem pomena, ki ga ima spremljanje pogostosti ciljnih vrst okužb za vzpostavitev nacionalnih referenčnih podatkov skupaj s procesnimi in strukturnimi kazalniki za ocenjevanje strategije;

| — | organizacijo pravočasnega odkrivanja in sporočanja nevarnih mikroorganizmov in skupin okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ustreznemu organu v skladu z nacionalnimi zahtevami; |
| --- | --- |

—

organizacijo pravočasnega odkrivanja in sporočanja nevarnih mikroorganizmov in skupin okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ustreznemu organu v skladu z nacionalnimi zahtevami;

| — | poročanjem o skupinah in vrstah okužb, pomembnih za Skupnost ali mednarodno skupnost, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (8) ali mednarodnimi predpisi; |
| --- | --- |

—

poročanjem o skupinah in vrstah okužb, pomembnih za Skupnost ali mednarodno skupnost, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (8) ali mednarodnimi predpisi;

| (ii) | na ravni zdravstvenih zavodov:






  — | zagotavljanjem visokokakovostne mikrobiološke dokumentacije in zdravstvenih evidenc pacientov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

na ravni zdravstvenih zavodov:

—

zagotavljanjem visokokakovostne mikrobiološke dokumentacije in zdravstvenih evidenc pacientov;

| — | spremljanjem pogostosti ciljnih vrst okužb skupaj s procesnimi in strukturnimi kazalniki za vrednotenje izvajanja ukrepov za obvladovanje okužb; |
| --- | --- |

—

spremljanjem pogostosti ciljnih vrst okužb skupaj s procesnimi in strukturnimi kazalniki za vrednotenje izvajanja ukrepov za obvladovanje okužb;

| — | preučitvijo možnosti za spremljanje posameznih vrst okužb in/ali posameznih sevov patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, za pravočasno odkrivanje nevarnih mikroorganizmov in skupin okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

—

preučitvijo možnosti za spremljanje posameznih vrst okužb in/ali posameznih sevov patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, za pravočasno odkrivanje nevarnih mikroorganizmov in skupin okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| (iii) | uporabo – kadar je to ustrezno – metod in kazalnikov spremljanja, ki jih priporoča ECDC, ter opredelitev primerov, dogovorjenih na ravni Skupnosti v skladu z določbami Odločbe št. 2119/98/ES; |
| --- | --- |

(iii)

uporabo – kadar je to ustrezno – metod in kazalnikov spremljanja, ki jih priporoča ECDC, ter opredelitev primerov, dogovorjenih na ravni Skupnosti v skladu z določbami Odločbe št. 2119/98/ES;

| (d) | spodbujanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu z:






  (i) | na nacionalni ali regionalni ravni, opredelitvijo in izvajanjem posebnega usposabljanja za obvladovanje okužb in/ali izobraževalnih programov za delavce, odgovorne za obvladovanje okužb, ter krepitvijo izobraževanja o preprečevanju in obvladovanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, za druge zdravstvene delavce; |
| --- | --- | --- |

(d)

spodbujanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu z:

(i)

na nacionalni ali regionalni ravni, opredelitvijo in izvajanjem posebnega usposabljanja za obvladovanje okužb in/ali izobraževalnih programov za delavce, odgovorne za obvladovanje okužb, ter krepitvijo izobraževanja o preprečevanju in obvladovanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, za druge zdravstvene delavce;

| (ii) | na ravni zdravstvenih zavodov:






  — | zagotavljanjem rednega usposabljanja za vse delavcev v zdravstvu, vključno s poslovodnimi delavci, o temeljnih načelih v zvezi s higieno ter preprečevanjem in obvladovanjem okužb; |
| --- | --- | --- |

(ii)

na ravni zdravstvenih zavodov:

—

zagotavljanjem rednega usposabljanja za vse delavcev v zdravstvu, vključno s poslovodnimi delavci, o temeljnih načelih v zvezi s higieno ter preprečevanjem in obvladovanjem okužb;

| — | zagotavljanjem rednega nadaljnjega usposabljanja zaposlenih, ki imajo posamezne zadolžitve v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem rednega nadaljnjega usposabljanja zaposlenih, ki imajo posamezne zadolžitve v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| (e) | izboljšanje informacij, ki jih zdravstveni zavodi zagotavljajo pacientom:






  (i) | zagotavljanje objektivnih in razumljivih informacij o nevarnostih okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ukrepih, ki jih zdravstveni zavod izvaja za njihovo preprečevanje, ter načinih pacientovega sodelovanja pri preprečevanju teh okužb, |
| --- | --- | --- |

(e)

izboljšanje informacij, ki jih zdravstveni zavodi zagotavljajo pacientom:

(i)

zagotavljanje objektivnih in razumljivih informacij o nevarnostih okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ukrepih, ki jih zdravstveni zavod izvaja za njihovo preprečevanje, ter načinih pacientovega sodelovanja pri preprečevanju teh okužb,

| (ii) | zagotavljanje posebnih informacij, na primer o ukrepih za preprečevanje in obvladovanje okužb pacientom, ki so se okužili s patogeni, povezanimi z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

(ii)

zagotavljanje posebnih informacij, na primer o ukrepih za preprečevanje in obvladovanje okužb pacientom, ki so se okužili s patogeni, povezanimi z zdravstveno oskrbo;

| (f) | podpiranje raziskav na področjih, kot so epidemiologija, uporaba nanotehnologij in nanomaterialov, nove preventivne in terapevtske tehnologije in posegi ter stroškovna učinkovitost preprečevanja in obvladovanja okužb. |
| --- | --- |

(f)

podpiranje raziskav na področjih, kot so epidemiologija, uporaba nanotehnologij in nanomaterialov, nove preventivne in terapevtske tehnologije in posegi ter stroškovna učinkovitost preprečevanja in obvladovanja okužb.

| 9. | Za usklajeno izvajanje strategije iz (8), pa tudi za namene izmenjave informacij in usklajevanja s Komisijo, ECDC, Evropsko agencijo za zdravila in drugimi državami članicami, preučijoi možnost uvedbe, po možnosti do 9. junija 2011, medsektorskega mehanizma ali enakovrednih sistemov, prilagojenih infrastrukturi posamezne države članice, ki bi delovali skupaj z obstoječimi medsektorskimi mehanizmi, vzpostavljenimi v skladu s Priporočilom Sveta št. 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (9), ali bi bili vanje vključeni. |
| --- | --- |

9.

Za usklajeno izvajanje strategije iz (8), pa tudi za namene izmenjave informacij in usklajevanja s Komisijo, ECDC, Evropsko agencijo za zdravila in drugimi državami članicami, preučijoi možnost uvedbe, po možnosti do 9. junija 2011, medsektorskega mehanizma ali enakovrednih sistemov, prilagojenih infrastrukturi posamezne države članice, ki bi delovali skupaj z obstoječimi medsektorskimi mehanizmi, vzpostavljenimi v skladu s Priporočilom Sveta št. 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (9), ali bi bili vanje vključeni.

III.   KONČNA PRIPOROČILA

| 10. | Obveščajo zdravstvene organizacije, strokovne organe in izobraževalne zavode o vsebini tega priporočila in jih spodbujajoi k upoštevanju predlaganih pristopov, tako da se omogoči prenos ključnih elementov v vsakdanjo prakso. |
| --- | --- |

10.

Obveščajo zdravstvene organizacije, strokovne organe in izobraževalne zavode o vsebini tega priporočila in jih spodbujajoi k upoštevanju predlaganih pristopov, tako da se omogoči prenos ključnih elementov v vsakdanjo prakso.

| 11. | Poročajo Komisiji o napredku pri izvajanju tega priporočila do 9. junija 2011, potem pa na zahtevo Komisije zaradi nadaljnjega spremljanja tega priporočila na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

11.

Poročajo Komisiji o napredku pri izvajanju tega priporočila do 9. junija 2011, potem pa na zahtevo Komisije zaradi nadaljnjega spremljanja tega priporočila na ravni Skupnosti.

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

najpozneje do 9. junija 2012 na osnovi informacij, ki jih bodo zagotovile države članice, za Svet pripravi poročilo o izvajanju tega priporočila z oceno njegovega učinka, da se preuči, kako učinkoviti so predlagani ukrepi in ali je potrebno nadaljnje ukrepanje.

V Luxembourgu, 8. junija 2009

Za Svet

Predsednik

Petr ŠIMERKA

---

(1)  Mnenje sprejeto 23. aprila 2009 (še ni bilo objavljeno v UL).

1

(2)  Mnenje sprejeto 25. marca 2009 (še ni bilo objavljeno v UL).

2

(3)  Mnenje sprejeto 22. aprila 2009 (še ni objavljeno v UL).

3

(4)  Tehnično poročilo „Izboljševanje pacientove varnosti v EU“ (Improving patient safety in the EU), pripravljeno za Evropsko komisijo, ki ga je leta 2008 objavila družba RAND Corporation.

4

Improving patient safety in the EU

(5)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

5

(6)  Projekt Izboljšanje varnosti za paciente v Evropi (Safety improvement for Patients in Europe – SIMPATIE), financiran iz Programa javnega zdravja Skupnosti 2003–2008, (http://www.simpatie.org).

6

Safety improvement for Patients in Europe

(7)  Na primer, sklepi Sveta o protimikrobni odpornosti, sprejeti 10. junija 2008.

7

(8)  Npr. Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti ter Mednarodni zdravstveni pravilnik (UL L 268, 3.10.1998, str. 1) in Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

8

(9)  UL L 34, 5.2.2002, str. 13.

9

---

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/7

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 8. junija 2009

o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni

2009/C 151/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Redke bolezni ogrožajo zdravje državljanov EU, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti. Kljub redkosti pa obstaja toliko različnih vrst redkih bolezni, da prizadenejo milijone ljudi. |
| --- | --- |

(1)

Redke bolezni ogrožajo zdravje državljanov EU, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti. Kljub redkosti pa obstaja toliko različnih vrst redkih bolezni, da prizadenejo milijone ljudi.

| (2) | Za bolnike z redkimi boleznimi so ključnega pomena načela in poglavitne vrednote univerzalnosti, dostopa do kakovostne oskrbe, pravičnosti in solidarnosti, kakor jih je potrdil Svet v sklepih o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov EU z dne 2. junija 2006. |
| --- | --- |

(2)

Za bolnike z redkimi boleznimi so ključnega pomena načela in poglavitne vrednote univerzalnosti, dostopa do kakovostne oskrbe, pravičnosti in solidarnosti, kakor jih je potrdil Svet v sklepih o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov EU z dne 2. junija 2006.

| (3) | Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003 (3). Ta program je opredelil prevalence kot redke bolezni, ki ne prizadenejo več kot pet na 10 000 oseb v EU. Z uporabo virov zdravstvenega programa (4) Skupnosti bo pripravljena natančnejša opredelitev, ki bo temeljila na posodobljenem strokovnem pregledu in upoštevala tako prevalenco kot tudi pojavljanje. |
| --- | --- |

(3)

Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003 (3). Ta program je opredelil prevalence kot redke bolezni, ki ne prizadenejo več kot pet na 10 000 oseb v EU. Z uporabo virov zdravstvenega programa (4) Skupnosti bo pripravljena natančnejša opredelitev, ki bo temeljila na posodobljenem strokovnem pregledu in upoštevala tako prevalenco kot tudi pojavljanje.

| (4) | Uredba (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (5) določa, da se zdravilo določi kot „zdravilo sirota“, kadar je namenjeno za diagnosticiranje, preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni, ki prizadene največ pet od 10 000 oseb v Skupnosti, ko se vloži vloga. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (5) določa, da se zdravilo določi kot „zdravilo sirota“, kadar je namenjeno za diagnosticiranje, preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni, ki prizadene največ pet od 10 000 oseb v Skupnosti, ko se vloži vloga.

| (5) | Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Drugače rečeno: čeprav je za vsako redko bolezen značilna nizka prevalenca, je skupno število prizadetih z redko boleznijo v EU med 27 in 36 milijoni. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo eno na 100 000 oseb ali manj. Ti bolniki so še posebej osamljeni in ranljivi. |
| --- | --- |

(5)

Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Drugače rečeno: čeprav je za vsako redko bolezen značilna nizka prevalenca, je skupno število prizadetih z redko boleznijo v EU med 27 in 36 milijoni. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo eno na 100 000 oseb ali manj. Ti bolniki so še posebej osamljeni in ranljivi.

| (6) | Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence, specifičnosti in visokega skupnega števila prizadetih ljudi zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb. |
| --- | --- |

(6)

Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence, specifičnosti in visokega skupnega števila prizadetih ljudi zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb.

| (7) | Redke bolezni so bile ena od prednostnih nalog šestega okvirnega programa Skupnosti za raziskave in razvoj (6) in so še naprej prednostno področje ukrepanja v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj (7), ker razvoj nove diagnostike in zdravljenja redkih motenj ter opravljanje epidemioloških raziskav navedenih zdravstvenih motenj zahtevata večdržavne pristope, da bi povečali število bolnikov za vsako študijo. |
| --- | --- |

(7)

Redke bolezni so bile ena od prednostnih nalog šestega okvirnega programa Skupnosti za raziskave in razvoj (6) in so še naprej prednostno področje ukrepanja v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj (7), ker razvoj nove diagnostike in zdravljenja redkih motenj ter opravljanje epidemioloških raziskav navedenih zdravstvenih motenj zahtevata večdržavne pristope, da bi povečali število bolnikov za vsako študijo.

| (8) | Komisija je v svoji beli knjigi „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ z dne 23. oktobra 2007, v kateri je opisana zdravstvena strategija EU, redke bolezni določila za prednostno področje ukrepanja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v svoji beli knjigi „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ z dne 23. oktobra 2007, v kateri je opisana zdravstvena strategija EU, redke bolezni določila za prednostno področje ukrepanja.

| (9) | Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud, ki se nanašajo na redke bolezni, ter sodelovanja med raziskovalnimi centri, bi se lahko ustrezni nacionalni ukrepi na področju redkih bolezni vključili v načrte ali strategije za redke bolezni. |
| --- | --- |

(9)

Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud, ki se nanašajo na redke bolezni, ter sodelovanja med raziskovalnimi centri, bi se lahko ustrezni nacionalni ukrepi na področju redkih bolezni vključili v načrte ali strategije za redke bolezni.

| (10) | V skladu z zbirko podatkov Orphanet ima od tisočih znanih redkih bolezni, ki jih je mogoče klinično opredeliti, samo 250 izmed teh redkih bolezni kodo v sedanji mednarodni klasifikaciji bolezni (International Classification of Diseases – ICD) (10. različica). Ustrezna klasifikacija in kodifikacija vseh redkih bolezni je potrebna za njihovo ustrezno prepoznavnost in priznavanje v nacionalnih zdravstvenih sistemih. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z zbirko podatkov Orphanet ima od tisočih znanih redkih bolezni, ki jih je mogoče klinično opredeliti, samo 250 izmed teh redkih bolezni kodo v sedanji mednarodni klasifikaciji bolezni (International Classification of Diseases – ICD) (10. različica). Ustrezna klasifikacija in kodifikacija vseh redkih bolezni je potrebna za njihovo ustrezno prepoznavnost in priznavanje v nacionalnih zdravstvenih sistemih.

| (11) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je leta 2007 začela postopek pregleda 10. različice ICD, da bi na Generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije leta 2014 sprejela novo, 11. različico te klasifikacije. SZO je imenovala predsedujočega delovni skupini EU za redke bolezni za predsedujočega tematski svetovalni skupini za redke bolezni, da bi k temu postopku pregleda prispevala s predlogi za kodifikacijo in klasifikacijo redkih bolezni. |
| --- | --- |

(11)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je leta 2007 začela postopek pregleda 10. različice ICD, da bi na Generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije leta 2014 sprejela novo, 11. različico te klasifikacije. SZO je imenovala predsedujočega delovni skupini EU za redke bolezni za predsedujočega tematski svetovalni skupini za redke bolezni, da bi k temu postopku pregleda prispevala s predlogi za kodifikacijo in klasifikacijo redkih bolezni.

| (12) | Izvajanje skupne opredelitve redkih bolezni v vseh državah članicah bi močno okrepilo prispevek EU v tej tematski svetovalni skupini in na ravni Skupnosti olajšalo sodelovanje na področju redkih bolezni. |
| --- | --- |

(12)

Izvajanje skupne opredelitve redkih bolezni v vseh državah članicah bi močno okrepilo prispevek EU v tej tematski svetovalni skupini in na ravni Skupnosti olajšalo sodelovanje na področju redkih bolezni.

| (13) | Julija 2004 je bila ustanovljena skupina Komisije na visoki ravni za zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo, ki združuje strokovnjake iz vseh držav članic pri delu na področju praktičnih vidikov sodelovanja med nacionalnimi zdravstvenimi sistemi v EU. Ena od delovnih skupin v okviru skupine na visoki ravni se osredotoča na evropske referenčne mreže (European Reference Networks – ERN) za redke bolezni. Razvitih je bilo nekaj meril in načel za ERN, vključno z njihovo vlogo pri spopadanju z redkimi boleznimi. ERN bi lahko služile tudi kot raziskovalni in znanstveni centri, ki zdravijo bolnike iz drugih držav članic in po potrebi zagotavljajo možnosti za nadaljnje zdravljenje. |
| --- | --- |

(13)

Julija 2004 je bila ustanovljena skupina Komisije na visoki ravni za zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo, ki združuje strokovnjake iz vseh držav članic pri delu na področju praktičnih vidikov sodelovanja med nacionalnimi zdravstvenimi sistemi v EU. Ena od delovnih skupin v okviru skupine na visoki ravni se osredotoča na evropske referenčne mreže (European Reference Networks – ERN) za redke bolezni. Razvitih je bilo nekaj meril in načel za ERN, vključno z njihovo vlogo pri spopadanju z redkimi boleznimi. ERN bi lahko služile tudi kot raziskovalni in znanstveni centri, ki zdravijo bolnike iz drugih držav članic in po potrebi zagotavljajo možnosti za nadaljnje zdravljenje.

| (14) | Dodana vrednost ERN za Skupnost je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov ter pomanjkanje strokovnega znanja v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do natančnih informacij, ustrezne in pravočasne diagnoze ter visoko kakovostne oskrbe za bolnike z redkimi boleznimi. |
| --- | --- |

(14)

Dodana vrednost ERN za Skupnost je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov ter pomanjkanje strokovnega znanja v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do natančnih informacij, ustrezne in pravočasne diagnoze ter visoko kakovostne oskrbe za bolnike z redkimi boleznimi.

| (15) | Strokovna skupina v okviru delovne skupine Evropske unije za redke bolezni je decembra 2006 izdala poročilo „Prispevek k oblikovanju politike: za evropsko sodelovanje pri zdravstvenih storitvah in zdravstveni oskrbi na področju redkih bolezni“ za namene skupine na visoki ravni za zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo. Poročilo strokovne skupine med drugim poudarja pomembnost določanja strokovnih centrov in nalog, ki jih morajo takšni centri izpolnjevati. Dogovorjeno je bilo tudi, da načeloma in po možnosti potuje strokovno znanje, ne pa bolniki. Nekateri ukrepi, zahtevani v poročilu, so vključeni v to priporočilo. |
| --- | --- |

(15)

Strokovna skupina v okviru delovne skupine Evropske unije za redke bolezni je decembra 2006 izdala poročilo „Prispevek k oblikovanju politike: za evropsko sodelovanje pri zdravstvenih storitvah in zdravstveni oskrbi na področju redkih bolezni“ za namene skupine na visoki ravni za zdravstvene storitve in zdravstveno oskrbo. Poročilo strokovne skupine med drugim poudarja pomembnost določanja strokovnih centrov in nalog, ki jih morajo takšni centri izpolnjevati. Dogovorjeno je bilo tudi, da načeloma in po možnosti potuje strokovno znanje, ne pa bolniki. Nekateri ukrepi, zahtevani v poročilu, so vključeni v to priporočilo.

| (16) | Sodelovanje in izmenjava znanja med strokovnimi centri sta se izkazala za zelo učinkovit pristop pri spopadanju z redkimi boleznimi v Evropi. |
| --- | --- |

(16)

Sodelovanje in izmenjava znanja med strokovnimi centri sta se izkazala za zelo učinkovit pristop pri spopadanju z redkimi boleznimi v Evropi.

| (17) | Strokovni centri bi lahko pri zagotavljanju oskrbe upoštevali multidisciplinaren pristop za obravnavanje kompleksnih in različnih situacij, nastalih zaradi redkih bolezni. |
| --- | --- |

(17)

Strokovni centri bi lahko pri zagotavljanju oskrbe upoštevali multidisciplinaren pristop za obravnavanje kompleksnih in različnih situacij, nastalih zaradi redkih bolezni.

| (18) | Redke bolezni so zaradi svojih posebnosti, kot so omejeno število bolnikov in pomanjkanje ustreznega strokovnega znanja in izkušenj, edinstveno področje, na katerem ukrepanje na ravni Skupnosti predstavlja zelo visoko dodano vrednost. Ta dodana vrednost se lahko doseže predvsem z zbiranjem nacionalnega strokovnega znanja na področju redkih bolezni, ki je razpršeno po posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

(18)

Redke bolezni so zaradi svojih posebnosti, kot so omejeno število bolnikov in pomanjkanje ustreznega strokovnega znanja in izkušenj, edinstveno področje, na katerem ukrepanje na ravni Skupnosti predstavlja zelo visoko dodano vrednost. Ta dodana vrednost se lahko doseže predvsem z zbiranjem nacionalnega strokovnega znanja na področju redkih bolezni, ki je razpršeno po posameznih državah članicah.

| (19) | Izredno pomembno je zagotoviti dejavni prispevek držav članic k oblikovanju nekaterih skupnih instrumentov, predvidenih v sporočilu Komisije Redke bolezni: izzivi za Evropo z dne 11. novembra 2008, zlasti glede diagnostike in zdravstvene oskrbe ter evropskih smernic za preverjanje prebivalstva. To bi lahko veljalo tudi za poročila o oceni terapevtske dodane vrednosti zdravil sirot, ki bi lahko pospešila pogajanja glede cene na nacionalni ravni in tako skrajšala čakalno dobo bolnikov z redkimi boleznimi za dostop do zdravil sirot. |
| --- | --- |

(19)

Izredno pomembno je zagotoviti dejavni prispevek držav članic k oblikovanju nekaterih skupnih instrumentov, predvidenih v sporočilu Komisije Redke bolezni: izzivi za Evropo z dne 11. novembra 2008, zlasti glede diagnostike in zdravstvene oskrbe ter evropskih smernic za preverjanje prebivalstva. To bi lahko veljalo tudi za poročila o oceni terapevtske dodane vrednosti zdravil sirot, ki bi lahko pospešila pogajanja glede cene na nacionalni ravni in tako skrajšala čakalno dobo bolnikov z redkimi boleznimi za dostop do zdravil sirot.

| (20) | SZO je krepitev vloge bolnikov označila kot „prvi pogoj za zdravje“ ter spodbudila „proaktivno partnerstvo in strategijo samooskrbe bolnika za izboljšanje zdravstvenih rezultatov in kakovosti življenja kronično bolnih oseb“ (8). V tem smislu je vloga neodvisnih skupin bolnikov temeljna tako za neposredno podporo posameznikom, ki živijo z boleznijo, kot za skupno delo, ki ga skupine opravljajo za izboljšanje pogojev skupnosti bolnikov z redkimi boleznimi ter za naslednje generacije. |
| --- | --- |

(20)

SZO je krepitev vloge bolnikov označila kot „prvi pogoj za zdravje“ ter spodbudila „proaktivno partnerstvo in strategijo samooskrbe bolnika za izboljšanje zdravstvenih rezultatov in kakovosti življenja kronično bolnih oseb“ (8). V tem smislu je vloga neodvisnih skupin bolnikov temeljna tako za neposredno podporo posameznikom, ki živijo z boleznijo, kot za skupno delo, ki ga skupine opravljajo za izboljšanje pogojev skupnosti bolnikov z redkimi boleznimi ter za naslednje generacije.

| (21) | Države članice bi si morale prizadevati za vključevanje bolnikov in predstavnikov bolnikov v proces oblikovanja politik in spodbujati dejavnosti skupin bolnikov. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi si morale prizadevati za vključevanje bolnikov in predstavnikov bolnikov v proces oblikovanja politik in spodbujati dejavnosti skupin bolnikov.

| (22) | Razvoj raziskav in infrastrukture zdravstvene oskrbe na področju redkih bolezni zahtevajo dolgoročne projekte in s tem tudi ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje njihove dolgoročne trajnosti. Ta prizadevanja bi občutno povečala sinergijo s projekti, razvitimi v okviru Drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) ter naslednike teh programov – |
| --- | --- |

(22)

Razvoj raziskav in infrastrukture zdravstvene oskrbe na področju redkih bolezni zahtevajo dolgoročne projekte in s tem tudi ustrezna finančna sredstva za zagotavljanje njihove dolgoročne trajnosti. Ta prizadevanja bi občutno povečala sinergijo s projekti, razvitimi v okviru Drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) ter naslednike teh programov –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE:

I.   NAČRTI IN STRATEGIJE NA PODROČJU REDKIH BOLEZNI

| 1. | določijo in izvedejo načrte ali strategije za redke bolezni na ustrezni ravni ali preučijo ustrezne ukrepe za redke bolezni v drugih strategijah na področju javnega zdravja, da bi skušali zagotoviti, da imajo bolniki z redkimi boleznimi dostop do visoko kakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in navajanjem na življenje z boleznijo ter po možnosti do učinkovitih zdravil sirot, in zlasti:






  (a) | čimprej, po možnosti najpozneje do konca leta 2013, oblikujejo in sprejmejo načrt ali strategijo, katerega/katere cilj je usmerjanje in oblikovanje ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v okviru zdravstvenih in socialnih sistemov; |
| --- | --- | --- |

1.

določijo in izvedejo načrte ali strategije za redke bolezni na ustrezni ravni ali preučijo ustrezne ukrepe za redke bolezni v drugih strategijah na področju javnega zdravja, da bi skušali zagotoviti, da imajo bolniki z redkimi boleznimi dostop do visoko kakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in navajanjem na življenje z boleznijo ter po možnosti do učinkovitih zdravil sirot, in zlasti:

(a)

čimprej, po možnosti najpozneje do konca leta 2013, oblikujejo in sprejmejo načrt ali strategijo, katerega/katere cilj je usmerjanje in oblikovanje ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v okviru zdravstvenih in socialnih sistemov;

| (b) | ukrepajo za vključitev sedanjih in prihodnjih pobud na lokalni, regionalni in nacionalni ravni v njihove načrte ali strategije za celovit pristop; |
| --- | --- |

(b)

ukrepajo za vključitev sedanjih in prihodnjih pobud na lokalni, regionalni in nacionalni ravni v njihove načrte ali strategije za celovit pristop;

| (c) | v svojih načrtih ali strategijah opredelijo omejeno število prednostnih ukrepov s cilji in mehanizmi nadaljnjega spremljanja; |
| --- | --- |

(c)

v svojih načrtih ali strategijah opredelijo omejeno število prednostnih ukrepov s cilji in mehanizmi nadaljnjega spremljanja;

| (d) | se seznanijo z razvojem smernic in priporočil za oblikovanje nacionalnega načrta za redke bolezni na nacionalni ravni s strani ustreznih organov, v okviru tekočega evropskega projekta za oblikovanje nacionalnih načrtov za redke bolezni (EUROPLAN), izbranih za financiranje v obdobju 2008–2011 v okviru prvega programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (9). |
| --- | --- |

(d)

se seznanijo z razvojem smernic in priporočil za oblikovanje nacionalnega načrta za redke bolezni na nacionalni ravni s strani ustreznih organov, v okviru tekočega evropskega projekta za oblikovanje nacionalnih načrtov za redke bolezni (EUROPLAN), izbranih za financiranje v obdobju 2008–2011 v okviru prvega programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (9).

II.   USTREZNA OPREDELITEV, KODIFIKACIJA IN POPISOVANJE REDKIH BOLEZNI

| 2. | za namen oblikovanja politik na ravni Skupnosti uporabijo skupno opredelitev redke bolezni kot bolezni, za katero zboli največ pet na 10 000 oseb; |
| --- | --- |

2.

za namen oblikovanja politik na ravni Skupnosti uporabijo skupno opredelitev redke bolezni kot bolezni, za katero zboli največ pet na 10 000 oseb;

| 3. | skušajo zagotoviti, da so redke bolezni ustrezno kodirane in sledljive v vseh zdravstvenih informacijskih sistemih, ter spodbujajo ustrezno priznavanje bolezni v nacionalnih sistemih zdravstvene oskrbe in povračil na podlagi ICD, pri čemer pa upoštevajo nacionalne postopke; |
| --- | --- |

3.

skušajo zagotoviti, da so redke bolezni ustrezno kodirane in sledljive v vseh zdravstvenih informacijskih sistemih, ter spodbujajo ustrezno priznavanje bolezni v nacionalnih sistemih zdravstvene oskrbe in povračil na podlagi ICD, pri čemer pa upoštevajo nacionalne postopke;

| 4. | dejavno prispevajo k razvoju enostavno dostopnega in dinamičnega seznama redkih bolezni EU, ki temelji na mreži Orphanet in drugih obstoječih mrežah, kot je navedeno v sporočilu Komisije o redkih boleznih; |
| --- | --- |

4.

dejavno prispevajo k razvoju enostavno dostopnega in dinamičnega seznama redkih bolezni EU, ki temelji na mreži Orphanet in drugih obstoječih mrežah, kot je navedeno v sporočilu Komisije o redkih boleznih;

| 5. | razmislijo o podpori na vseh ustreznih ravneh, tudi na ravni Skupnosti, po eni strani informacijskim omrežjem za posebne bolezni, po drugi pa registrom in zbirkam podatkov v epidemiološke namene, pri tem pa upoštevajo neodvisno vodenje. |
| --- | --- |

5.

razmislijo o podpori na vseh ustreznih ravneh, tudi na ravni Skupnosti, po eni strani informacijskim omrežjem za posebne bolezni, po drugi pa registrom in zbirkam podatkov v epidemiološke namene, pri tem pa upoštevajo neodvisno vodenje.

III.   RAZISKAVE O REDKIH BOLEZNIH

| 6. | opredelijo potekajoče raziskave in raziskovalne vire v nacionalnih okvirih in okvirih Skupnosti, da se ugotovi najnovejše stanje, oceni raziskovalni prostor na področju redkih bolezni ter izboljša usklajevanje programov Skupnosti, nacionalnih in regionalnih programov za raziskave redkih bolezni; |
| --- | --- |

6.

opredelijo potekajoče raziskave in raziskovalne vire v nacionalnih okvirih in okvirih Skupnosti, da se ugotovi najnovejše stanje, oceni raziskovalni prostor na področju redkih bolezni ter izboljša usklajevanje programov Skupnosti, nacionalnih in regionalnih programov za raziskave redkih bolezni;

| 7. | opredelijo potrebe in prednostne naloge za osnovne, klinične, translacijske in socialne raziskave na področju redkih bolezni in načine njihovega pospeševanja, ter spodbujajo interdisciplinarne kooperativne pristope, ki se dopolnilno obravnavajo z nacionalnimi programi in programi Skupnosti; |
| --- | --- |

7.

opredelijo potrebe in prednostne naloge za osnovne, klinične, translacijske in socialne raziskave na področju redkih bolezni in načine njihovega pospeševanja, ter spodbujajo interdisciplinarne kooperativne pristope, ki se dopolnilno obravnavajo z nacionalnimi programi in programi Skupnosti;

| 8. | olajšujejo sodelovanje nacionalnih raziskovalcev pri raziskovalnih projektih o redkih boleznih, ki se financirajo na vseh ustreznih ravneh, tudi na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

8.

olajšujejo sodelovanje nacionalnih raziskovalcev pri raziskovalnih projektih o redkih boleznih, ki se financirajo na vseh ustreznih ravneh, tudi na ravni Skupnosti;

| 9. | v svoje načrte ali strategije vključijo določbe, namenjene spodbujanju raziskav na področju redkih bolezni; |
| --- | --- |

9.

v svoje načrte ali strategije vključijo določbe, namenjene spodbujanju raziskav na področju redkih bolezni;

| 10. | skupaj s Komisijo olajšujejo razvoj sodelovanja na področju raziskav s tretjimi državami, ki so dejavne pri raziskovanju redkih bolezni, in splošneje v zvezi z izmenjavo informacij in strokovnega znanja. |
| --- | --- |

10.

skupaj s Komisijo olajšujejo razvoj sodelovanja na področju raziskav s tretjimi državami, ki so dejavne pri raziskovanju redkih bolezni, in splošneje v zvezi z izmenjavo informacij in strokovnega znanja.

IV.   STROKOVNI CENTRI IN EVROPSKE REFERENČNE MREŽE ZA REDKE BOLEZNI

| 11. | do konca leta 2013 določijo ustrezne strokovne centre po vsem svojem nacionalnem ozemlju in razmislijo o podpiranju njihove ustanovitve; |
| --- | --- |

11.

do konca leta 2013 določijo ustrezne strokovne centre po vsem svojem nacionalnem ozemlju in razmislijo o podpiranju njihove ustanovitve;

| 12. | spodbujajo udeležbo strokovnih centrov v evropskih referenčnih mrežah, pri tem pa spoštujejo nacionalne pristojnosti in predpise glede njihove potrditve ali priznanja; |
| --- | --- |

12.

spodbujajo udeležbo strokovnih centrov v evropskih referenčnih mrežah, pri tem pa spoštujejo nacionalne pristojnosti in predpise glede njihove potrditve ali priznanja;

| 13. | organizirajo poti zdravstvene oskrbe za bolnike z redkimi boleznimi, in sicer z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki ter izmenjavo strokovnih delavcev in strokovnega znanja v državi ali po potrebi iz tujine; |
| --- | --- |

13.

organizirajo poti zdravstvene oskrbe za bolnike z redkimi boleznimi, in sicer z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki ter izmenjavo strokovnih delavcev in strokovnega znanja v državi ali po potrebi iz tujine;

| 14. | podpirajo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kot je telemedicina, kjer je to potrebno za zagotovitev dostopa do potrebne posebne zdravstvene oskrbe na daljavo; |
| --- | --- |

14.

podpirajo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kot je telemedicina, kjer je to potrebno za zagotovitev dostopa do potrebne posebne zdravstvene oskrbe na daljavo;

| 15. | v svoje načrte ali strategije vključijo potrebne pogoje za razširjanje in mobilnost strokovnega znanja in izkušenj, da bi olajšali zdravljenje bolnikov v njihovem okolju; |
| --- | --- |

15.

v svoje načrte ali strategije vključijo potrebne pogoje za razširjanje in mobilnost strokovnega znanja in izkušenj, da bi olajšali zdravljenje bolnikov v njihovem okolju;

| 16. | strokovne centre spodbujajo, naj se pri obravnavi redkih bolezni oprejo na multidisciplinaren pristop oskrbe. |
| --- | --- |

16.

strokovne centre spodbujajo, naj se pri obravnavi redkih bolezni oprejo na multidisciplinaren pristop oskrbe.

V.   Zbiranje strokovnega znanja o redkih boleznih na evropski ravni

| 17. | zbirajo nacionalno strokovno znanje o redkih boleznih in podpirajo združevanje tega strokovnega znanja s sorodnimi evropskimi organizacijami, da bi podpirali:






  (a) | izmenjavo najboljših praks o orodjih za diagnostiko in zdravstveno oskrbo ter izobraževanju in socialnem varstvu na področju redkih bolezni; |
| --- | --- | --- |

17.

zbirajo nacionalno strokovno znanje o redkih boleznih in podpirajo združevanje tega strokovnega znanja s sorodnimi evropskimi organizacijami, da bi podpirali:

(a)

izmenjavo najboljših praks o orodjih za diagnostiko in zdravstveno oskrbo ter izobraževanju in socialnem varstvu na področju redkih bolezni;

| (b) | ustrezno poučevanje in usposabljanje za vse zdravstvene delavce, da bi se začeli zavedati obstoja teh bolezni in virov, ki so na voljo za njihovo oskrbo; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poučevanje in usposabljanje za vse zdravstvene delavce, da bi se začeli zavedati obstoja teh bolezni in virov, ki so na voljo za njihovo oskrbo;

| (c) | razvoj zdravniškega usposabljanja na področjih, ki zadevajo diagnostiko in obravnavo redkih bolezni, kot so. genetika, nevrologija, onkologija, pediatrija; |
| --- | --- |

(c)

razvoj zdravniškega usposabljanja na področjih, ki zadevajo diagnostiko in obravnavo redkih bolezni, kot so. genetika, nevrologija, onkologija, pediatrija;

| (d) | razvoj evropskih smernic za diagnostične teste in preverjanje prebivalstva ob spoštovanju nacionalnih odločitev in pristojnosti; |
| --- | --- |

(d)

razvoj evropskih smernic za diagnostične teste in preverjanje prebivalstva ob spoštovanju nacionalnih odločitev in pristojnosti;

| (e) | porazdelitev priprave poročil o oceni terapevtske ali klinične dodane vrednosti zdravil sirot na ravni Skupnosti med države članice, če se pridobijo pomembno strokovno znanje in izkušnje, da se skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi. |
| --- | --- |

(e)

porazdelitev priprave poročil o oceni terapevtske ali klinične dodane vrednosti zdravil sirot na ravni Skupnosti med države članice, če se pridobijo pomembno strokovno znanje in izkušnje, da se skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi.

VI.   KREPITEV VLOGE ORGANIZACIJ BOLNIKOV

| 18. | se posvetujejo z bolniki in predstavniki bolnikov o politikah s področja redkih bolezni ter bolnikom olajšajo dostop do najnovejših informacij o redkih boleznih; |
| --- | --- |

18.

se posvetujejo z bolniki in predstavniki bolnikov o politikah s področja redkih bolezni ter bolnikom olajšajo dostop do najnovejših informacij o redkih boleznih;

| 19. | spodbujajo dejavnosti organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov. |
| --- | --- |

19.

spodbujajo dejavnosti organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov.

VII.   Trajnost

| 20. | skupaj s Komisijo skušajo z ustreznimi mehanizmi financiranja in sodelovanja zagotoviti dolgoročno trajnost infrastruktur na področju informiranja, raziskav in zdravstvene oskrbe za redke bolezni – |
| --- | --- |

20.

skupaj s Komisijo skušajo z ustreznimi mehanizmi financiranja in sodelovanja zagotoviti dolgoročno trajnost infrastruktur na področju informiranja, raziskav in zdravstvene oskrbe za redke bolezni –

POZIVA KOMISIJO, DA:

| 1. | do konca leta 2013 na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo za Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij o izvajanju tega priporočila, v katerem je treba preučiti učinkovitost predlaganih ukrepov in potrebo po nadaljnjem ukrepanju za izboljšanje življenj bolnikov z redkimi boleznimi in življenj njihovih družin, da se tako omogoči predložitev predlogov v zvezi z morebitnim prihodnjim programom ukrepanja Skupnosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

1.

do konca leta 2013 na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo za Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij o izvajanju tega priporočila, v katerem je treba preučiti učinkovitost predlaganih ukrepov in potrebo po nadaljnjem ukrepanju za izboljšanje življenj bolnikov z redkimi boleznimi in življenj njihovih družin, da se tako omogoči predložitev predlogov v zvezi z morebitnim prihodnjim programom ukrepanja Skupnosti na področju zdravja;

| 2. | Svet redno obvešča o nadaljnjem spremljanju sporočila Komisije o redkih boleznih. |
| --- | --- |

2.

Svet redno obvešča o nadaljnjem spremljanju sporočila Komisije o redkih boleznih.

V Luksemburgu, 8. junija 2009

Za Svet

Predsednik

Petr ŠIMERKA

---

(1)  Zakonodajna resolucija z dne 23. aprila 2009 (še ni bila objavljena v UL).

1

(2)  Mnenje z dne 25. februarja 2009 (še ni bilo objavljeno v UL).

2

(3)  Sklep št. 1295/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 1999 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti glede redkih bolezni v okviru dejavnosti na področju javnega zdravja (1999 do 2003) (UL L 155, 22.6.1999, str. 1). Sklep, kakor je bil razveljavljen s Sklepom št. 1786/2002/ES (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

3

(4)  Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (Besedilo velja za EGP ) UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

4

(5)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

5

(6)  Sklep št. 1513/2002/ES evropskega parlamenta in sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

6

(7)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

7

(8)  http://www.euro.who.int/Document/E88086.pdf

8

(9)  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

9

---

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/11

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

2009/C 151/03

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 te pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 te listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 te uredbe,

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) uredbe (ES) št. 45/2001, ki mu je bila poslana 14. novembra 2008 –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVODNE UGOTOVITVE

| 1. | Komisija je 14. novembra 2008 sprejela predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: predlog). Predlog je v skladu s členom 28(2) uredbe (ES) št. 45/2001 (1) poslala ENVP in ga zaprosila za mnenje. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. novembra 2008 sprejela predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: predlog). Predlog je v skladu s členom 28(2) uredbe (ES) št. 45/2001 (1) poslala ENVP in ga zaprosila za mnenje.

| 2. | Komisija je v okviru svežnja ukrepov na področju ribištva na isti dan sprejela dva druga dokumenta: sporočilo o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike in delovni dokument služb Komisije (ocena učinka), ki je priložen predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike. ENVP je ta dva dokumenta poslala v svežnju skupaj s predlogom in ga zaprosila za mnenje/Oba dokumenta skupaj s predlogom predstavljata sveženj, ki je bil poslan ENVP v mnenje. |
| --- | --- |

2.

Komisija je v okviru svežnja ukrepov na področju ribištva na isti dan sprejela dva druga dokumenta: sporočilo o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike in delovni dokument služb Komisije (ocena učinka), ki je priložen predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike. ENVP je ta dva dokumenta poslala v svežnju skupaj s predlogom in ga zaprosila za mnenje/Oba dokumenta skupaj s predlogom predstavljata sveženj, ki je bil poslan ENVP v mnenje.

| 3. | Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2), je zagotavljati takšno izkoriščanje živih vodnih virov, ki omogoča trajnostne gospodarske, okoljske in socialne razmere. |
| --- | --- |

3.

Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2), je zagotavljati takšno izkoriščanje živih vodnih virov, ki omogoča trajnostne gospodarske, okoljske in socialne razmere.

| 4. | S predlogom se vzpostavlja sistem Skupnosti za nadzor, spremljanje, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

4.

S predlogom se vzpostavlja sistem Skupnosti za nadzor, spremljanje, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike.

| 5. | ENVP je zadovoljen, da je bil v zvezi s tem zaprošen za mnenje in da je to posvetovanje omenjeno v preambuli predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

ENVP je zadovoljen, da je bil v zvezi s tem zaprošen za mnenje in da je to posvetovanje omenjeno v preambuli predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z uredbo (ES) št. 45/2001.

| 6. | ENVP opozarja, da je 3. oktobra 2008 sporočil neuradne pripombe k osnutku predloga; v njih je poudaril, da bi bilo treba pravni okvir za varstvo podatkov preučiti ne le z vidika prenosa in izmenjave osebnih podatkov, pač pa tudi kar zadeva zbiranje takih podatkov. |
| --- | --- |

6.

ENVP opozarja, da je 3. oktobra 2008 sporočil neuradne pripombe k osnutku predloga; v njih je poudaril, da bi bilo treba pravni okvir za varstvo podatkov preučiti ne le z vidika prenosa in izmenjave osebnih podatkov, pač pa tudi kar zadeva zbiranje takih podatkov.

| 7. | Poudariti je treba, da ENVP v tem mnenju obravnava samo nekatere izmed določb navedenega predloga – uvodne izjave 36, 37 in 38 ter člene 102 do 108. |
| --- | --- |

7.

Poudariti je treba, da ENVP v tem mnenju obravnava samo nekatere izmed določb navedenega predloga – uvodne izjave 36, 37 in 38 ter člene 102 do 108.

II.   OZADJE IN OKVIR

| 8. | Določbe o varstvu podatkov so v tem predlogu pomembne iz več razlogov. V predlogu je predvidena obdelava različnih vrst podatkov, ki se lahko v nekaterih primerih štejejo za osebne podatke. Tako je na primer pri identifikaciji plovila običajno treba navesti, kdo je kapitan plovila ali njegov zastopnik. V nekaterih določbah predloga je celo jasno poudarjena zahteva po navedbi lastnika oziroma kapitana plovila. Podatki se v takih primerih ne nanašajo le na plovila, pač pa tudi na posameznike, ki jih je mogoče identificirati in ki imajo določeno vlogo pri uporabi plovila ter prispevajo k izpolnjevanju pravil/ter zagotavljanju upoštevanja pravil skupne ribiške politike. V predlogu sta poleg tega predvidena tudi prenos teh podatkov ter izmenjava informacij med državami članicami in s Komisijo oziroma z Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva. ENVP pa tudi ugotavlja, da v določenih okoliščinah predvideva uporabo zbirnih podatkov. Pri vseh teh možnostih obdelave podatkov je treba nujno upoštevati pravni okvir za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

8.

Določbe o varstvu podatkov so v tem predlogu pomembne iz več razlogov. V predlogu je predvidena obdelava različnih vrst podatkov, ki se lahko v nekaterih primerih štejejo za osebne podatke. Tako je na primer pri identifikaciji plovila običajno treba navesti, kdo je kapitan plovila ali njegov zastopnik. V nekaterih določbah predloga je celo jasno poudarjena zahteva po navedbi lastnika oziroma kapitana plovila. Podatki se v takih primerih ne nanašajo le na plovila, pač pa tudi na posameznike, ki jih je mogoče identificirati in ki imajo določeno vlogo pri uporabi plovila ter prispevajo k izpolnjevanju pravil/ter zagotavljanju upoštevanja pravil skupne ribiške politike. V predlogu sta poleg tega predvidena tudi prenos teh podatkov ter izmenjava informacij med državami članicami in s Komisijo oziroma z Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva. ENVP pa tudi ugotavlja, da v določenih okoliščinah predvideva uporabo zbirnih podatkov. Pri vseh teh možnostih obdelave podatkov je treba nujno upoštevati pravni okvir za varstvo podatkov.

| 9. | ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v predlogu jasno določeno, da se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo države članice ali Komisija izvajajo na podlagi te uredbe, uporablja evropski pravni okvir v zvezi z varstvom osebnih podatkov (direktiva 95/46/ES (3) in uredba (ES) št. 45/2001). Ta načela so vključena v uvodne izjave 36, 37 in 38 ter člena 104 in 105. |
| --- | --- |

9.

ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v predlogu jasno določeno, da se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo države članice ali Komisija izvajajo na podlagi te uredbe, uporablja evropski pravni okvir v zvezi z varstvom osebnih podatkov (direktiva 95/46/ES (3) in uredba (ES) št. 45/2001). Ta načela so vključena v uvodne izjave 36, 37 in 38 ter člena 104 in 105.

| 10. | Nobenega dvoma ni, da so zaradi pravne varnosti in preglednosti ter za zagotovitev varovanja temeljnih pravic ter zlasti pravice do varstva zasebnega življenja posameznikov in njihovih osebnih podatkov potrebna jasna pravila o obdelavi osebnih podatkov; to je podrobno pojasnjeno tudi v uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

10.

Nobenega dvoma ni, da so zaradi pravne varnosti in preglednosti ter za zagotovitev varovanja temeljnih pravic ter zlasti pravice do varstva zasebnega življenja posameznikov in njihovih osebnih podatkov potrebna jasna pravila o obdelavi osebnih podatkov; to je podrobno pojasnjeno tudi v uvodnih izjavah.

III.   VARSTVO OSEBNIH PODATKOV IN ZAUPNOST PODATKOV

| 11. | Člen 104 predloga se nanaša predvsem na varstvo osebnih podatkov, člen 105 pa obravnava zaupnost ter poklicno in poslovno skrivnost. Medtem ko prvi zadeva splošna načela iz direktive 95/46/ES in uredbe (ES) št. 45/2001, so v drugem podrobneje pojasnjeni specifični vidiki zaupnosti obdelanih podatkov. |
| --- | --- |

11.

Člen 104 predloga se nanaša predvsem na varstvo osebnih podatkov, člen 105 pa obravnava zaupnost ter poklicno in poslovno skrivnost. Medtem ko prvi zadeva splošna načela iz direktive 95/46/ES in uredbe (ES) št. 45/2001, so v drugem podrobneje pojasnjeni specifični vidiki zaupnosti obdelanih podatkov.

| 12. | ENVP pozitivno ocenjuje omejitve in navedbe glede uporabe in prenosa podatkov fizičnih oseb v skladu z direktivo 95/46/ES in uredbo (ES) št. 45/2001 v obeh členih. |
| --- | --- |

12.

ENVP pozitivno ocenjuje omejitve in navedbe glede uporabe in prenosa podatkov fizičnih oseb v skladu z direktivo 95/46/ES in uredbo (ES) št. 45/2001 v obeh členih.

| 13. | ENVP ima pripombe glede drugega odstavka člena 104, iz katerega sledi, da se „Komisiji ali drugi državi članici [...] ne sporočijo imena fizičnih oseb, razen ko je tako obveščanje izrecno določeno v tej uredbi ali če je to potrebno zaradi preprečevanja ali preganjanja kršitev ali zaradi preverjanja očitnih kršitev. Podatki iz odstavka 1 se ne smejo pošiljati, razen če so v istem sklopu kakor drugi podatki, in to v obliki, ki ne dopušča posredne ali neposredne identifikacije fizičnih oseb.“ ENVP meni, da ta odstavek v sedanji obliki neupravičeno omejuje obseg varstva. Iz besedila bi moralo biti jasno razvidno, da se varstvo ne nanaša le na prenos imen fizičnih oseb, pač pa tudi na druge osebne podatke (4). Da bi besedilo odražalo navedeno, ENVP zahteva, da se besedilo odstavka preoblikuje, predlaga pa tudi spremembo drugega stavka v odstavku, ki naj bi se glasil: „Podatki iz tega člena ...“, tako da bi bil doslednejši, saj se prvi odstavek nanaša predvsem na pravni okvir Skupnosti za varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

13.

ENVP ima pripombe glede drugega odstavka člena 104, iz katerega sledi, da se „Komisiji ali drugi državi članici [...] ne sporočijo imena fizičnih oseb, razen ko je tako obveščanje izrecno določeno v tej uredbi ali če je to potrebno zaradi preprečevanja ali preganjanja kršitev ali zaradi preverjanja očitnih kršitev. Podatki iz odstavka 1 se ne smejo pošiljati, razen če so v istem sklopu kakor drugi podatki, in to v obliki, ki ne dopušča posredne ali neposredne identifikacije fizičnih oseb.“ ENVP meni, da ta odstavek v sedanji obliki neupravičeno omejuje obseg varstva. Iz besedila bi moralo biti jasno razvidno, da se varstvo ne nanaša le na prenos imen fizičnih oseb, pač pa tudi na druge osebne podatke (4). Da bi besedilo odražalo navedeno, ENVP zahteva, da se besedilo odstavka preoblikuje, predlaga pa tudi spremembo drugega stavka v odstavku, ki naj bi se glasil: „Podatki iz tega člena ...“, tako da bi bil doslednejši, saj se prvi odstavek nanaša predvsem na pravni okvir Skupnosti za varstvo osebnih podatkov.

| 14. | Člen 105 ureja vprašanji zaupnosti ter poklicne in poslovne skrivnosti. Ta določba se uporablja ne glede na to, ali je mogoče podatke šteti za osebne podatke ali ne. Cilj prvih treh odstavkov je očitno določiti splošna načela zaupnosti, četrti odstavek pa naj bi v določenih primerih zagotavljal dodatno varstvo, čeprav ni povsem jasno, kakšen je njegov namen. ENVP je ugotovil, da sta si odstavek 4(a) člena 105 predloga in odstavek 1(b) člena 4 Uredbe 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (ENVP jo je temeljito preučil (5)) zelo podobna. Člen 4(1)(b) te uredbe je bil zaradi dvoumnosti glede natančnega razmerja med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov deležen številnih kritik, prav tako pa je bil tudi izpodbijan pred Sodiščem prve stopnje (6). Vložena je bila pritožba na osnovi prava, ki jo obravnava Sodišče (7). ENVP poziva zakonodajalca Skupnosti, naj pojasni odstavek 4 člena 105 predloga glede morebitne škode, ki bi ogrozila varstvo osebnih podatkov v okviru skupne ribiške politike, in posledic za dostop javnosti oziroma druge okoliščine, ki so zajete v tej določbi. |
| --- | --- |

14.

Člen 105 ureja vprašanji zaupnosti ter poklicne in poslovne skrivnosti. Ta določba se uporablja ne glede na to, ali je mogoče podatke šteti za osebne podatke ali ne. Cilj prvih treh odstavkov je očitno določiti splošna načela zaupnosti, četrti odstavek pa naj bi v določenih primerih zagotavljal dodatno varstvo, čeprav ni povsem jasno, kakšen je njegov namen. ENVP je ugotovil, da sta si odstavek 4(a) člena 105 predloga in odstavek 1(b) člena 4 Uredbe 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (ENVP jo je temeljito preučil (5)) zelo podobna. Člen 4(1)(b) te uredbe je bil zaradi dvoumnosti glede natančnega razmerja med dostopom do dokumentov ter pravico do zasebnosti in varstvom osebnih podatkov deležen številnih kritik, prav tako pa je bil tudi izpodbijan pred Sodiščem prve stopnje (6). Vložena je bila pritožba na osnovi prava, ki jo obravnava Sodišče (7). ENVP poziva zakonodajalca Skupnosti, naj pojasni odstavek 4 člena 105 predloga glede morebitne škode, ki bi ogrozila varstvo osebnih podatkov v okviru skupne ribiške politike, in posledic za dostop javnosti oziroma druge okoliščine, ki so zajete v tej določbi.

| 15. | Zakonodajalcu Skupnosti tudi predlaga, naj pojasni razmerje med četrtim in šestim odstavkom člena 105. Čeprav je videti, da se en odstavek nanaša na dostop javnosti in njegove morebitne omejitve, drugi pa na nadaljnje pravne ukrepe in postopke, v besedilu med njima ni jasne razlike, kar bi bilo treba dodatno obrazložiti. |
| --- | --- |

15.

Zakonodajalcu Skupnosti tudi predlaga, naj pojasni razmerje med četrtim in šestim odstavkom člena 105. Čeprav je videti, da se en odstavek nanaša na dostop javnosti in njegove morebitne omejitve, drugi pa na nadaljnje pravne ukrepe in postopke, v besedilu med njima ni jasne razlike, kar bi bilo treba dodatno obrazložiti.

| 16. | ENVP brez poseganja v uporabo direktive 95/46/ES (8) in uredbe (ES) št. 45/2001 ugotavlja, da se lahko skladno s členom 13 direktive 95/46/ES uporabijo izjeme in omejitve glede varstva osebnih podatkov. Vendar pa ENVP od zakonodajalca Skupnosti pričakuje, da bo za takšne izjeme navedel tudi specifične primere in pojasnil, v kakšnih okoliščinah se lahko podatki uporabljajo tudi na ta način, če je to pri določeni zadevi pomembno. |
| --- | --- |

16.

ENVP brez poseganja v uporabo direktive 95/46/ES (8) in uredbe (ES) št. 45/2001 ugotavlja, da se lahko skladno s členom 13 direktive 95/46/ES uporabijo izjeme in omejitve glede varstva osebnih podatkov. Vendar pa ENVP od zakonodajalca Skupnosti pričakuje, da bo za takšne izjeme navedel tudi specifične primere in pojasnil, v kakšnih okoliščinah se lahko podatki uporabljajo tudi na ta način, če je to pri določeni zadevi pomembno.

IV.   NACIONALNA ELEKTRONSKA ZBIRKA PODATKOV

| 17. | V tretjem odstavku člena 102 predloga je navedeno: „Države članice za namene sistema potrjevanja iz odstavka 1 vzpostavijo računalniško zbirko podatkov ob upoštevanju načela kakovosti podatkov. (9)“ ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v členu 102 predloga predvideno, da države članice pri vzpostavitvi računalniške zbirke podatkov, ki omogoča odkrivanje ribiških plovil ali gospodarskih subjektov, pri katerih so bile večkrat ugotovljene neskladnosti, ter popravljanje napačno vnesenih podatkov, upoštevajo načelo kakovosti podatkov (10). |
| --- | --- |

17.

V tretjem odstavku člena 102 predloga je navedeno: „Države članice za namene sistema potrjevanja iz odstavka 1 vzpostavijo računalniško zbirko podatkov ob upoštevanju načela kakovosti podatkov. (9)“ ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v členu 102 predloga predvideno, da države članice pri vzpostavitvi računalniške zbirke podatkov, ki omogoča odkrivanje ribiških plovil ali gospodarskih subjektov, pri katerih so bile večkrat ugotovljene neskladnosti, ter popravljanje napačno vnesenih podatkov, upoštevajo načelo kakovosti podatkov (10).

| 18. | Prvi primer upoštevanja načela kakovosti podatkov so ključni elementi računalniško podprtega sistema. Ta v skladu s prvim odstavkom člena 102 vsebuje: postopke za preverjanje kakovosti vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo; navzkrižna preverjanja, analizo in preverjanje vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo; postopke za preverjanje upoštevanja rokov za predložitev vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo. V drugem odstavku člena 102 je kot naslednji primer upoštevanja načela kakovosti podatkov navedeno, da sistem potrjevanja omogoča takojšnje ugotavljanje neskladnosti povezanih podatkov in njihovo nadaljnje spremljanje. ENVP meni, da gre pri slednjem za brisanje neskladnih in zastarelih podatkov. Zato bi bilo treba vzpostaviti nekakšno samodejno preverjanje, koliko časa se podatki hranijo, s čimer bi zagotovili, da v sistemu ne bi bilo več neskladnosti. |
| --- | --- |

18.

Prvi primer upoštevanja načela kakovosti podatkov so ključni elementi računalniško podprtega sistema. Ta v skladu s prvim odstavkom člena 102 vsebuje: postopke za preverjanje kakovosti vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo; navzkrižna preverjanja, analizo in preverjanje vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo; postopke za preverjanje upoštevanja rokov za predložitev vseh podatkov, evidentiranih v skladu z uredbo. V drugem odstavku člena 102 je kot naslednji primer upoštevanja načela kakovosti podatkov navedeno, da sistem potrjevanja omogoča takojšnje ugotavljanje neskladnosti povezanih podatkov in njihovo nadaljnje spremljanje. ENVP meni, da gre pri slednjem za brisanje neskladnih in zastarelih podatkov. Zato bi bilo treba vzpostaviti nekakšno samodejno preverjanje, koliko časa se podatki hranijo, s čimer bi zagotovili, da v sistemu ne bi bilo več neskladnosti.

| 19. | Dodaten razlog za vztrajanje pri spoštovanju načela kakovosti podatkov je v členu 103, ki ureja sporočanje podatkov iz računalniških zbirk podatkov. V njem je predvideno, da ima Komisija brez predhodnega obvestila vedno neposreden dostop v realnem času do računalniške zbirke podatkov vsake države članice. Komisija ima tako možnost, da nadzoruje kakovost podatkov. |
| --- | --- |

19.

Dodaten razlog za vztrajanje pri spoštovanju načela kakovosti podatkov je v členu 103, ki ureja sporočanje podatkov iz računalniških zbirk podatkov. V njem je predvideno, da ima Komisija brez predhodnega obvestila vedno neposreden dostop v realnem času do računalniške zbirke podatkov vsake države članice. Komisija ima tako možnost, da nadzoruje kakovost podatkov.

| 20. | V členu 103 pa je ravno tako navedeno, da se Komisiji da možnost, da prenese te podatke za vsako obdobje ali vsako število plovil. ENVP zato poziva zakonodajalca Skupnosti, naj preuči možnost uvedbe dodatnih pravil glede nadzora informacij, ki jih prenašajo uradniki Komisije, da bodo prenesene informacije v skladu z navedenim namenom uredbe. Pri takem dostopu do informacij bi bilo treba upoštevati omejitve v sami uredbi. |
| --- | --- |

20.

V členu 103 pa je ravno tako navedeno, da se Komisiji da možnost, da prenese te podatke za vsako obdobje ali vsako število plovil. ENVP zato poziva zakonodajalca Skupnosti, naj preuči možnost uvedbe dodatnih pravil glede nadzora informacij, ki jih prenašajo uradniki Komisije, da bodo prenesene informacije v skladu z navedenim namenom uredbe. Pri takem dostopu do informacij bi bilo treba upoštevati omejitve v sami uredbi.

| 21. | Dodaten element, ki bi ga bilo treba v zvezi s tem upoštevati, se nanaša na dejstvo, da v sedanjem besedilu ni posebej navedeno, koliko časa se hranijo podatki iz računalniške zbirke. V členu 108 predloga pa je predvideno, da je računalniška zbirka podatkov del zbirk, ki so dostopne na varnem delu nacionalnih spletnih mest. Za podatke na tem varnem delu je predvideno obdobje hrambe (najmanj 3 leta). Zakonodajalec Skupnosti bi moral ob upoštevanju pripomb glede obdobja hrambe podatkov na varnem delu nacionalnih spletnih mest (poglavje V), navedenih v nadaljevanju, poskrbeti tudi za pravila v zvezi s časom hrambe podatkov na nacionalni ravni; ti bi morali biti shranjeni le tako dolgo, kot je to potrebno za namene te uredbe, nato pa bi jih bilo treba izbrisati. Taka določba bi bila v skladu s členom 6(e) direktive 95/46/ES in členom 4(e) uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

21.

Dodaten element, ki bi ga bilo treba v zvezi s tem upoštevati, se nanaša na dejstvo, da v sedanjem besedilu ni posebej navedeno, koliko časa se hranijo podatki iz računalniške zbirke. V členu 108 predloga pa je predvideno, da je računalniška zbirka podatkov del zbirk, ki so dostopne na varnem delu nacionalnih spletnih mest. Za podatke na tem varnem delu je predvideno obdobje hrambe (najmanj 3 leta). Zakonodajalec Skupnosti bi moral ob upoštevanju pripomb glede obdobja hrambe podatkov na varnem delu nacionalnih spletnih mest (poglavje V), navedenih v nadaljevanju, poskrbeti tudi za pravila v zvezi s časom hrambe podatkov na nacionalni ravni; ti bi morali biti shranjeni le tako dolgo, kot je to potrebno za namene te uredbe, nato pa bi jih bilo treba izbrisati. Taka določba bi bila v skladu s členom 6(e) direktive 95/46/ES in členom 4(e) uredbe (ES) št. 45/2001.

| 22. | V primerih, kot je ta, bi Komisija poleg tega obdelovala podatke (včasih tudi osebne podatke), kar bi avtomatično pomenilo, da se pri takih postopkih obdelave uporablja uredba (ES) št. 45/2001. Če bi Komisija preverjala, na kakšen način njene službe uporabljajo te podatke, bi to lahko pomenilo, da bi moral ENVP v skladu s členom 27 uredbe 45/2001 predhodno preveriti te postopke obdelave (11). ENVP poziva Komisijo, naj preuči morebitno potrebo po uradnem obveščanju v okviru sistema predhodnega preverjanja. |
| --- | --- |

22.

V primerih, kot je ta, bi Komisija poleg tega obdelovala podatke (včasih tudi osebne podatke), kar bi avtomatično pomenilo, da se pri takih postopkih obdelave uporablja uredba (ES) št. 45/2001. Če bi Komisija preverjala, na kakšen način njene službe uporabljajo te podatke, bi to lahko pomenilo, da bi moral ENVP v skladu s členom 27 uredbe 45/2001 predhodno preveriti te postopke obdelave (11). ENVP poziva Komisijo, naj preuči morebitno potrebo po uradnem obveščanju v okviru sistema predhodnega preverjanja.

V.   NACIONALNA SPLETNA MESTA

| 23. | Člen 106 ureja vzpostavitev uradnega spletnega mesta v vsaki državi članici; dostopno je prek interneta, sestavljata pa ga javno dostopen del in varen del. V členu 108 predloga so v zvezi z varnim delom spletnega mesta določena načela glede seznamov in zbirk podatkov, ki jih vsebuje (odstavek 1), neposredne elektronske izmenjave informacij z drugimi državami članicami, Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje (odstavek 2), dostopa na daljavo, ki se zagotovi Komisiji ali organu, ki ga ta imenuje (odstavek 3), prejemnikov v državah članicah ali v Komisiji oziroma organu, ki ga ta imenuje, ki imajo dostop do podatkov (odstavek 4), in obdobja hrambe (najmanj tri leta) podatkov (odstavek 5). |
| --- | --- |

23.

Člen 106 ureja vzpostavitev uradnega spletnega mesta v vsaki državi članici; dostopno je prek interneta, sestavljata pa ga javno dostopen del in varen del. V členu 108 predloga so v zvezi z varnim delom spletnega mesta določena načela glede seznamov in zbirk podatkov, ki jih vsebuje (odstavek 1), neposredne elektronske izmenjave informacij z drugimi državami članicami, Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje (odstavek 2), dostopa na daljavo, ki se zagotovi Komisiji ali organu, ki ga ta imenuje (odstavek 3), prejemnikov v državah članicah ali v Komisiji oziroma organu, ki ga ta imenuje, ki imajo dostop do podatkov (odstavek 4), in obdobja hrambe (najmanj tri leta) podatkov (odstavek 5).

| 24. | ENVP želi zakonodajalca Skupnosti opozoriti na člena 25 in 26 direktive 95/46/ES, ki se nanašata na prenos osebnih podatkov organom tretjih držav. V drugem odstavku člena 108 predloga je predvideno, da vsaka država članica na varnem delu svojega spletnega mesta vzpostavi nacionalni informacijski sistem za ribištvo, ki omogoča neposredno elektronsko izmenjavo informacij z drugimi državami članicami, Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje, v skladu s členom 109. Toda v členu 109 ni seznama določenih prejemnikov, pač pa je v njem poudarjeno, da organi, odgovorni za izvajanje te uredbe v državah članicah, sodelujejo med seboj, z organi tretjih držav, Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, da zagotovijo skladnost s to uredbo. |
| --- | --- |

24.

ENVP želi zakonodajalca Skupnosti opozoriti na člena 25 in 26 direktive 95/46/ES, ki se nanašata na prenos osebnih podatkov organom tretjih držav. V drugem odstavku člena 108 predloga je predvideno, da vsaka država članica na varnem delu svojega spletnega mesta vzpostavi nacionalni informacijski sistem za ribištvo, ki omogoča neposredno elektronsko izmenjavo informacij z drugimi državami članicami, Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje, v skladu s členom 109. Toda v členu 109 ni seznama določenih prejemnikov, pač pa je v njem poudarjeno, da organi, odgovorni za izvajanje te uredbe v državah članicah, sodelujejo med seboj, z organi tretjih držav, Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, da zagotovijo skladnost s to uredbo.

| 25. | ENVP meni, da se, kar zadeva organe tretjih držav, vsebina drugega odstavka člena 108 in vsebina člena 109 nekoliko razlikujeta. Organi tretjih držav naj bi torej sodelovali z državami članicami, vendar v členu 108 niso nikjer navedeni. ENVP pa bi rad tudi poudaril, da bo treba v primeru, če so v okviru takega sodelovanja predvideni prenosi podatkov v tretje države, upoštevati člena 25 in 26 direktive 95/46/ES, še zlasti zahtevo glede tega, da morajo tretje države zagotoviti ustrezno raven varstva teh podatkov. |
| --- | --- |

25.

ENVP meni, da se, kar zadeva organe tretjih držav, vsebina drugega odstavka člena 108 in vsebina člena 109 nekoliko razlikujeta. Organi tretjih držav naj bi torej sodelovali z državami članicami, vendar v členu 108 niso nikjer navedeni. ENVP pa bi rad tudi poudaril, da bo treba v primeru, če so v okviru takega sodelovanja predvideni prenosi podatkov v tretje države, upoštevati člena 25 in 26 direktive 95/46/ES, še zlasti zahtevo glede tega, da morajo tretje države zagotoviti ustrezno raven varstva teh podatkov.

| 26. | V zvezi z dostopom na daljavo (odstavek 3), ki ga države članice zagotavljajo uradnikom Komisije, ENVP pozitivno ocenjuje dejstvo, da ta poteka na podlagi elektronskih potrdil, ki jih pripravi Komisija ali organ, ki ga ta imenuje. |
| --- | --- |

26.

V zvezi z dostopom na daljavo (odstavek 3), ki ga države članice zagotavljajo uradnikom Komisije, ENVP pozitivno ocenjuje dejstvo, da ta poteka na podlagi elektronskih potrdil, ki jih pripravi Komisija ali organ, ki ga ta imenuje.

| 27. | ENVP je zadovoljen, da je v četrtem odstavku natančno določeno, da prejemnike podatkov zavezujejo načelo omejitve namena in pravila glede zaupnosti. Dostop do podatkov imajo namreč le določeni uporabniki, ki so za to pooblaščeni, omejen pa je na podatke, ki jih ti uporabniki potrebujejo za izvajanje svojih nalog in dejavnosti zagotavljanja skladnosti s pravili skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

27.

ENVP je zadovoljen, da je v četrtem odstavku natančno določeno, da prejemnike podatkov zavezujejo načelo omejitve namena in pravila glede zaupnosti. Dostop do podatkov imajo namreč le določeni uporabniki, ki so za to pooblaščeni, omejen pa je na podatke, ki jih ti uporabniki potrebujejo za izvajanje svojih nalog in dejavnosti zagotavljanja skladnosti s pravili skupne ribiške politike.

| 28. | ENVP meni, da bi bilo treba obdobje hrambe (odstavek 5) določiti natančneje, in sicer z najdaljšim obdobjem hrambe (namesto le minimalnega). Zakonodajalec Skupnosti bi poleg tega lahko preučil možnost oblikovanja minimalnih pravil za zagotovitev medsebojne povezljivosti in drugih varnostnih vidikov sistema, po možnosti v okviru mehanizmov, predvidenih v členu 111 predloga. Ta pripomba se nanaša tudi na točko 21 tega mnenja v zvezi s hrambo v računalniški zbirki (gl. predhodno besedilo). |
| --- | --- |

28.

ENVP meni, da bi bilo treba obdobje hrambe (odstavek 5) določiti natančneje, in sicer z najdaljšim obdobjem hrambe (namesto le minimalnega). Zakonodajalec Skupnosti bi poleg tega lahko preučil možnost oblikovanja minimalnih pravil za zagotovitev medsebojne povezljivosti in drugih varnostnih vidikov sistema, po možnosti v okviru mehanizmov, predvidenih v členu 111 predloga. Ta pripomba se nanaša tudi na točko 21 tega mnenja v zvezi s hrambo v računalniški zbirki (gl. predhodno besedilo).

VI.   POSTOPEK V ODBORU

| 29. | Več členov predloga se sklicuje na njegov člen 111, ki uvaja postopek v odboru (Odbor za ribištvo in ribogojstvo – postopek komitologije). Številna sklicevanja na ta člen v predlogu so sicer tehnične narave, nekatera pa se nanašajo tudi na vidik varstva podatkov. Na primer:






  — | v členu 103 o sporočanju podatkov je predvideno, da države članice zagotovijo, da ima Komisija brez predhodnega obvestila vedno neposreden dostop v realnem času do računalniške zbirke podatkov iz člena 102. Komisiji se da možnost, da prenese te podatke za vsako obdobje ali vsako število plovil. Podrobnejša pravila za uporabo teh členov, zlasti za vzpostavitev standardizirane oblike za prenos podatkov iz člena 102, se sprejmejo v skladu s postopkom komitologije; |
| --- | --- | --- |

29.

Več členov predloga se sklicuje na njegov člen 111, ki uvaja postopek v odboru (Odbor za ribištvo in ribogojstvo – postopek komitologije). Številna sklicevanja na ta člen v predlogu so sicer tehnične narave, nekatera pa se nanašajo tudi na vidik varstva podatkov. Na primer:

—

v členu 103 o sporočanju podatkov je predvideno, da države članice zagotovijo, da ima Komisija brez predhodnega obvestila vedno neposreden dostop v realnem času do računalniške zbirke podatkov iz člena 102. Komisiji se da možnost, da prenese te podatke za vsako obdobje ali vsako število plovil. Podrobnejša pravila za uporabo teh členov, zlasti za vzpostavitev standardizirane oblike za prenos podatkov iz člena 102, se sprejmejo v skladu s postopkom komitologije;

| — | v členu 109 je predvideno, da se tudi določbe o upravnem sodelovanju držav članic (med seboj in s Komisijo) sprejmejo v skladu s tem postopkom; |
| --- | --- |

—

v členu 109 je predvideno, da se tudi določbe o upravnem sodelovanju držav članic (med seboj in s Komisijo) sprejmejo v skladu s tem postopkom;

| — | dodatno sklicevanje na postopek komitologije je v členu 70, v zvezi s seznamom inšpektorjev Skupnosti, ki ga pripravi Komisija. |
| --- | --- |

—

dodatno sklicevanje na postopek komitologije je v členu 70, v zvezi s seznamom inšpektorjev Skupnosti, ki ga pripravi Komisija.

| 30. | ENVP se zaveda, da bo izvajanje teh členov odvisno od sprejetja posebnih pravil v skladu s postopkom, predvidenim v členu 111 predloga. Glede na morebitne posledice, ki bi jih lahko ta podrobna pravila imela za varstvo podatkov, ENVP pričakuje, da bo zaprošen za mnenje, še preden bodo sprejeta. |
| --- | --- |

30.

ENVP se zaveda, da bo izvajanje teh členov odvisno od sprejetja posebnih pravil v skladu s postopkom, predvidenim v členu 111 predloga. Glede na morebitne posledice, ki bi jih lahko ta podrobna pravila imela za varstvo podatkov, ENVP pričakuje, da bo zaprošen za mnenje, še preden bodo sprejeta.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 31. | ENVP se je seznanil s pobudo za vzpostavitev sistema Skupnosti za nadzor, spremljanje, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

31.

ENVP se je seznanil s pobudo za vzpostavitev sistema Skupnosti za nadzor, spremljanje, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike.

| 32. | ENVP pozdravlja dejstvo, da je v trenutni predlog vključeno sklicevanje na zasebnost in varstvo podatkov. Potrebne pa so nekatere spremembe, kakor je pojasnjeno v predhodnem besedilu; treba je jasno določiti, kakšne zahteve morajo države članice in Komisija izpolnjevati glede varnosti podatkov v sistemu. |
| --- | --- |

32.

ENVP pozdravlja dejstvo, da je v trenutni predlog vključeno sklicevanje na zasebnost in varstvo podatkov. Potrebne pa so nekatere spremembe, kakor je pojasnjeno v predhodnem besedilu; treba je jasno določiti, kakšne zahteve morajo države članice in Komisija izpolnjevati glede varnosti podatkov v sistemu.

| 33. | Ugotovitve iz tega mnenja, ki bi jih bilo treba pri tem upoštevati, so naslednje:






  — | sprememba drugega odstavka člena 104, tako da bo zajemal vse osebne podatke in ne le imena fizičnih oseb; |
| --- | --- | --- |

33.

Ugotovitve iz tega mnenja, ki bi jih bilo treba pri tem upoštevati, so naslednje:

—

sprememba drugega odstavka člena 104, tako da bo zajemal vse osebne podatke in ne le imena fizičnih oseb;

| — | sprememba odstavkov 4 in 6 člena 105 glede zaupnosti ter poklicne in poslovne skrivnosti, tako da bo v besedilu jasno določeno, v katerih specifičnih primerih se ta dva odstavka uporabljata; |
| --- | --- |

—

sprememba odstavkov 4 in 6 člena 105 glede zaupnosti ter poklicne in poslovne skrivnosti, tako da bo v besedilu jasno določeno, v katerih specifičnih primerih se ta dva odstavka uporabljata;

| — | uvedba dodatnih pravil glede nadzora informacij, ki jih prenašajo uradniki Komisije, v člen 103; |
| --- | --- |

—

uvedba dodatnih pravil glede nadzora informacij, ki jih prenašajo uradniki Komisije, v člen 103;

| — | točno določeno obdobje hrambe za podatke v nacionalnih elektronskih zbirkah podatkov in na nacionalnih spletnih mestih; |
| --- | --- |

—

točno določeno obdobje hrambe za podatke v nacionalnih elektronskih zbirkah podatkov in na nacionalnih spletnih mestih;

| — | spoštovanje postopkov v zvezi s prenosi osebnih podatkov v tretje države; |
| --- | --- |

—

spoštovanje postopkov v zvezi s prenosi osebnih podatkov v tretje države;

| — | posvetovanje z ENVP pri uporabi postopka iz člena 111. |
| --- | --- |

—

posvetovanje z ENVP pri uporabi postopka iz člena 111.

V Bruslju, 4. marca 2009

Peter HUSTINX

evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

3

(4)  V členu 2(a) direktive 95/46/ES so opredeljeni kot „katera koli informacija, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično osebo“, kar na primer vključuje tudi informacije o vedenju posameznika in vseh ukrepih, sprejetih v zvezi s posameznikom.

4

(5)  Glej npr. Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 30. junija 2008, ki je na voljo na spletnem mestu ENVP.

5

(6)  Sodba z dne 8. novembra 2007, Bavarian Lager proti Komisiji, T-194/04. Dve drugi še nerešeni zadevi se nanašata na isto vprašanje.

6

(7)  Nerešena zadeva C-28/08 P, Komisija proti Bavarian Lager, UL C 79, 29.3.2008, str. 21.

7

(8)  Glej tudi člen 20 Uredbe (ES) št.45/2001.

8

(9)  V angleški različici je besedilo navedka zaradi očitne napake („... is applicable“) popravljeno.

9

(10)  Več o tem na splošno v členu 6 direktive 95/46/ES.

10

(11)  V členu 27(1) uredbe (ES) št. 45/2001 je predvideno predhodno preverjanje „postopkov obdelave, ki zaradi svojega značaja, obsega ali ciljev verjetno predstavljajo določeno tveganje za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki“. V členu 27(2) so navedene različne vrste postopkov, vključno z (a) obdelavo podatkov v zvezi s sumi kaznivih dejanj in (b) postopki obdelave, ki so namenjeni ovrednotenju osebnega ravnanja.

11

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/16

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 151/04

| Datum sprejetja odločitve | 1.4.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 356/08 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Forhøjelse af støtte til elektricitet fremstillet ved biogas |
| Pravna podlaga | Lov om elforsyning, jf. lovbekendtgørelse nr. 1115 af 8. november 2006. Ændringerne, som anmeldes, fremgår af lov nr. 505 af 17. juni 2008. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja, Varčevanje z energijo |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 150 mio. DKK; Skupni znesek načrtovane pomoči 3 000 mio. DKK |
| Intenzivnost | 53 % |
| Trajanje | 2008–2028 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Energinet.dk (statsejet transmissionoperatør) |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

1.4.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 356/08

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Forhøjelse af støtte til elektricitet fremstillet ved biogas

Pravna podlaga

Lov om elforsyning, jf. lovbekendtgørelse nr. 1115 af 8. november 2006. Ændringerne, som anmeldes, fremgår af lov nr. 505 af 17. juni 2008.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja, Varčevanje z energijo

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 150 mio. DKK; Skupni znesek načrtovane pomoči 3 000 mio. DKK

Intenzivnost

53 %

Trajanje

2008–2028

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Energinet.dk (statsejet transmissionoperatør)

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 23/09 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Redningsstøtte til Fionia Bank |
| Pravna podlaga | Lov nr. 1003 af 10/10/2008
  Rammeaftale mellem afviklingsselskabet og Fionia Bank af 22/2/2009 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo, Drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 6 100 mio. DKK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 15.4.2009–14.10.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S Dronningens Tværgade 4,1 |
| 1302 Copenhagen |
| DANMARK |

Datum sprejetja odločitve

20.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

NN 23/09

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Redningsstøtte til Fionia Bank

Pravna podlaga

Lov nr. 1003 af 10/10/2008

Rammeaftale mellem afviklingsselskabet og Fionia Bank af 22/2/2009

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Ugodno posojilo, Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 6 100 mio. DKK

Intenzivnost

—

Trajanje

15.4.2009–14.10.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S Dronningens Tværgade 4,1

1302 Copenhagen

DANMARK

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 25.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 185/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà |
| Pravna podlaga | Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 35 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 500 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero dello Sviluppo Economico |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

25.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 185/09

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà

Pravna podlaga

Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 35 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 500 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero dello Sviluppo Economico

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 25.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 187/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà |
| Pravna podlaga | Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 35 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 500 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero dello Sviluppo Economico |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

25.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 187/09

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà

Pravna podlaga

Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Reševanje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 35 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 500 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero dello Sviluppo Economico

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/19

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 151/05

| Datum sprejetja odločitve | 28.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 248/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Limited amounts of compatible aid under the Temporary Framework |
| Pravna podlaga | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1 a 3 e da 8 a 10) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Jamstvo, Odpis dolga |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | All competent granting authorities in Italy |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

28.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 248/09

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Limited amounts of compatible aid under the Temporary Framework

Pravna podlaga

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1 a 3 e da 8 a 10)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Jamstvo, Odpis dolga

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

All competent granting authorities in Italy

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 28.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 266/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Temporary aid scheme for granting aid in the form of guarantees |
| Pravna podlaga | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,4,8,9,10) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | All competent granting authorities in Italy |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

28.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 266/09

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Temporary aid scheme for granting aid in the form of guarantees

Pravna podlaga

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,4,8,9,10)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

All competent granting authorities in Italy

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 29.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 268/09 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Temporary aid scheme for granting aid in the form of loans with subsidised interest rate |
| Pravna podlaga | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,5,8,9,10) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | All competent granting authorities in Italy |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

29.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 268/09

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Temporary aid scheme for granting aid in the form of loans with subsidised interest rate

Pravna podlaga

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,5,8,9,10)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

All competent granting authorities in Italy

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 3.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 308/09 |
| Država članica | Grčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Greek temporary Scheme for loan guarantees |
| Pravna podlaga | The legal basis for the scheme are the following legal acts: Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 2 000 (in combination with N 309/09) mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of Economy and Finance |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

3.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 308/09

Država članica

Grčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Greek temporary Scheme for loan guarantees

Pravna podlaga

The legal basis for the scheme are the following legal acts: Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 2 000 (in combination with N 309/09) mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of Economy and Finance

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 3.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 309/09 |
| Država članica | Grčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | „Greek temporary scheme for subsidised interest rate“ |
| Pravna podlaga | Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2 000 (in combination with N 308/09) mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of Economy and Finance |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

3.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 309/09

Država članica

Grčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

„Greek temporary scheme for subsidised interest rate“

Pravna podlaga

Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2 000 (in combination with N 308/09) mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of Economy and Finance

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

2. julija 2009

2009/C 151/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4049 |
| JPY | japonski jen | 135,95 |
| DKK | danska krona | 7,4460 |
| GBP | funt šterling | 0,85730 |
| SEK | švedska krona | 10,8400 |
| CHF | švicarski frank | 1,5235 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,9375 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,755 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 268,45 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7005 |
| PLN | poljski zlot | 4,3543 |
| RON | romunski leu | 4,2062 |
| TRY | turška lira | 2,1489 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7525 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6201 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,8879 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,2168 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0377 |
| KRW | južnokorejski won | 1 783,80 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,9708 |
| CNY | kitajski juan | 9,5974 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2992 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 374,42 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9452 |
| PHP | filipinski peso | 67,569 |
| RUB | ruski rubelj | 43,8009 |
| THB | tajski bat | 47,900 |
| BRL | brazilski real | 2,7222 |
| MXN | mehiški peso | 18,4393 |
| INR | indijska rupija | 67,3580 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4049

JPY

japonski jen

135,95

DKK

danska krona

7,4460

GBP

funt šterling

0,85730

SEK

švedska krona

10,8400

CHF

švicarski frank

1,5235

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,9375

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,755

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

268,45

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7005

PLN

poljski zlot

4,3543

RON

romunski leu

4,2062

TRY

turška lira

2,1489

AUD

avstralski dolar

1,7525

CAD

kanadski dolar

1,6201

HKD

hongkonški dolar

10,8879

NZD

novozelandski dolar

2,2168

SGD

singapurski dolar

2,0377

KRW

južnokorejski won

1 783,80

ZAR

južnoafriški rand

10,9708

CNY

kitajski juan

9,5974

HRK

hrvaška kuna

7,2992

IDR

indonezijska rupija

14 374,42

MYR

malezijski ringit

4,9452

PHP

filipinski peso

67,569

RUB

ruski rubelj

43,8009

THB

tajski bat

47,900

BRL

brazilski real

2,7222

MXN

mehiški peso

18,4393

INR

indijska rupija

67,3580

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/24

---

Uradno obvestilo o minimalni višini za uporabo storitev mobilne telefonije na letalih (storitev MCA) nad deli avstrijskega državnega ozemlja, kot jo je sporočila Avstrija v skladu s členom 4 Odločbe Komisije 2008/294/ES

2009/C 151/07

Za dele avstrijskega državnega ozemlja, ki se nahajajo južno oziroma zahodno od povezovalne črte med zemljepisnimi koordinatami 13° 00′ V/47° 55′ S – 16° 00′ V/47° 52′ S – 16° 02′ V/47° 31′ S – 15° 04′ V/46° 39′ S, znaša minimalna višina letenja 5 000 m nad zemljo.

Nadomestno se lahko uporabijo sistemi, ki imajo z najvišje točke v kvadratu s stranico 10 ali več kilometrov minimalno višino letenja 3 000 m nad zemljo, ali drugi sistemi, ki zagotavljajo najmanj enakovredno zaščito prizemnih mobilnih sistemov. V tem primeru znaša minimalna višina letenja nad zgoraj navedenimi deli avstrijskega državnega ozemlja prav tako 3 000 m, kar je v skladu z Odločbo 2008/294/ES.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 3.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/25

---

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013)

Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organom, ki so dejavni na področju kulture na evropski ravni

2009/C 151/08

UVOD

Razpis za zbiranje predlogov temelji na Sklepu št. 1855/2006/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013), v nadaljevanju „program Kultura“. Podrobne pogoje tega razpisa za zbiranje predlogov lahko najdete v vodniku po programu za program Kultura (2007–2013), objavljenem na spletni strani Europa (glej točko VII). Vodnik po programu je sestavni del tega razpisa za zbiranje predlogov.

I.   Cilji

Program Kultura je bil vzpostavljen, da bi z razvojem kulturnih dejavnosti med kulturnimi izvajalci iz držav upravičenk (2) uveljavila kulturni prostor, ki je skupen vsem Evropejcem in temelji na skupni kulturni dediščini, ter spodbujala zavest o evropskem državljanstvu.

Program ima tri posebne cilje:

| — | spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture; |
| --- | --- |

—

spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture;

| — | podpiranje nadnacionalnega kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov; |
| --- | --- |

—

podpiranje nadnacionalnega kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov;

| — | spodbujanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

—

spodbujanje medkulturnega dialoga.

Program ima prožen interdisciplinarni pristop in se osredotoča na potrebe, ki so jih kulturni izvajalci izpostavili med javnimi posvetovanji, ki so privedla do njegove zasnove.

II.   Sklopi

Razpis pokriva naslednje sklope programa Kultura:

1.   Podpora kulturnim projektom (sklop 1)

Kulturnim organizacijam se zagotavlja podpora za projekte čezmejnega sodelovanja in oblikovanje ter izvajanje kulturnih in umetniških dejavnosti.

Bistven element tega sklopa je pomagati organizacijam, kot so gledališča, muzeji, strokovna združenja, raziskovalni centri, univerze, kulturne ustanove in javni organi iz različnih držav, ki sodelujejo v programu Kultura, vzpostaviti sodelovanje, s čimer je različnim sektorjem omogočeno skupno delovanje in širjenje kulturnega ter umetniškega dosega preko meja.

Ta sklop je razdeljen v štiri kategorije, ki so podrobneje opisane spodaj.

Sklop 1.1: Projekti večletnega sodelovanja (ki trajajo od tri do pet let)

Cilj prve kategorije je spodbujati večletne nadnacionalne kulturne povezave s spodbujanjem najmanj šestih kulturnih izvajalcev iz vsaj šestih držav upravičenk, da sodelujejo med seboj in delajo znotraj sektorjev za razvoj skupnih kulturnih dejavnosti v obdobju treh do petih let. Na voljo so sredstva med najmanj 200 000 EUR in največ 500 000 EUR na leto, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov. Cilj sredstev je pomagati pri vzpostavitvi in širjenju geografskega dosega projekta in doseči njegovo trajnost tudi po obdobju financiranja.

Sklop 1.2.1: Projekti sodelovanja (ki trajajo do 24 mesecev)

Druga kategorija se nanaša na dejavnosti, skupne najmanj trem kulturnim izvajalcem, ki delujejo znotraj sektorjev in med njimi, iz vsaj treh držav upravičenk in za največ dve leti. Posebna pozornost se posveča dejavnostim, ki preučujejo načine za dolgoročno sodelovanje. Na voljo so sredstva med 50 000 EUR in 200 000 EUR, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Sklop 1.2.2: Projekti literarnega prevajanja (ki trajajo do 24 mesecev)

Tretja kategorija se nanaša na podporo prevajalskih projektov. Cilj podpore EU literarnemu prevajanju je krepitev znanja o literaturi in literarni dediščini drugih Evropejcev s spodbujanjem kroženja literarnih del med državami. Založbam se lahko dodelijo subvencije za prevode in izdajo leposlovnih del iz enega evropskega jezika v drugega. Na voljo so sredstva med 2 000 EUR in 60 000 EUR, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Sklop 1.3: Projekti sodelovanja s tretjimi državami (ki trajajo do 24 mesecev)

Četrta kategorija podpira projekte kulturnega sodelovanja, katerih cilj so kulturne izmenjave med državami, ki sodelujejo v programu, in tretjimi državami, ki so sklenile pridružitvene sporazume ali sporazume o sodelovanju z EU, pod pogojem, da slednji vsebujejo določbe o kulturi. Vsako leto je za to določeno leto izbrana ena ali več tretjih držav. Država(-e) je (so) vsako leto navedena(-e) na spletni strani Izvajalske agencije v ustreznem roku pred rokom za oddajo vlog.

Rezultat dejavnosti mora biti dejansko mednarodno sodelovanje. Projekti sodelovanja vključujejo vsaj tri kulturne izvajalce iz vsaj treh držav upravičenk in kulturno sodelovanje z vsaj eno organizacijo iz izbrane tretje države in/ali vključujejo kulturne dejavnosti, ki se izvajajo v izbrani tretji državi. Na voljo so sredstva med 50 000 EUR in največ 200 000 EUR, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

2.   Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni (sklop 2)

Kulturne organizacije, ki delajo ali želijo delati na področju kulture na evropski ravni, lahko prejmejo podporo za stroške poslovanja. Ta sklop je usmerjen na organizacije, ki spodbujajo občutek skupne kulturne izkušnje z resnično evropsko razsežnostjo.

Subvencija, dodeljena na podlagi tega sklopa, je podpora za stroške poslovanja, ki nastanejo zaradi stalnih dejavnosti organizacij upravičenk. Ta se zelo razlikuje od katerih koli drugih subvencij, ki jih je mogoče dodeliti na podlagi drugih sklopov programa.

Na podlagi tega sklopa izpolnjujejo pogoje štiri kategorije organizacij:

| (a) | ambasadorji; |
| --- | --- |

(a)

ambasadorji;

| (b) | zagovorniške mreže; |
| --- | --- |

(b)

zagovorniške mreže;

| (c) | festivali; |
| --- | --- |

(c)

festivali;

| (d) | strukture za podporo politiki v zvezi z agendo Kultura, ki je nadalje razdeljena v dve podkategoriji:






  (i) | platforme za strukturiran dialog; |
| --- | --- | --- |

(d)

strukture za podporo politiki v zvezi z agendo Kultura, ki je nadalje razdeljena v dve podkategoriji:

(i)

platforme za strukturiran dialog;

| (ii) | združenja za analizo politike. |
| --- | --- |

(ii)

združenja za analizo politike.

Najvišja sredstva, ki so na voljo, so odvisna od kategorije, za katero je bila oddana vlogo, vendar je podpora EU omejena na največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

III.   Upravičene dejavnosti in kandidati

Program Kultura podpira projekte, organizacije, promocijske dejavnosti in raziskave na vseh področjih kulture, razen na avdiovizualnem področju, za katerega obstaja ločen program MEDIA (3). Kulturni izvajalci, vključujoč podjetja s področja kulture, lahko sodelujejo v programu Kultura, če delujejo kot neprofitni kulturni subjekti.

Upravičeni kandidati morajo:

| — | biti javna (4) ali zasebna organizacija s pravnim statusom, katere glavna dejavnost je na področju kulture (kulturna in ustvarjalna področja), in |
| --- | --- |

—

biti javna (4) ali zasebna organizacija s pravnim statusom, katere glavna dejavnost je na področju kulture (kulturna in ustvarjalna področja), in

| — | imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk. |
| --- | --- |

—

imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk.

Fizične osebe ne izpolnjujejo pogojev za vložitev vloge za subvencijo v okviru tega programa.

IV.   Države upravičenke

Države, ki so upravičene v okviru tega programa, so:

| — | države članice EU (5); |
| --- | --- |

—

države članice EU (5);

| — | države EGP (6) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška); |
| --- | --- |

—

države EGP (6) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška);

| — | države kandidatke za članstvo v EU (Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) in Srbija. |
| --- | --- |

—

države kandidatke za članstvo v EU (Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) in Srbija.

Države Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina in Črna gora) bi lahko izpolnjevale pogoje v prihodnosti na podlagi sklenitve memoranduma o soglasju glede udeležbe vsake izmed teh držav v programu (7).

V.   Merila za dodelitev

| 1. | Obseg, v katerem lahko projekt ustvari resnično evropsko dodano vrednost |
| --- | --- |

1.

Obseg, v katerem lahko projekt ustvari resnično evropsko dodano vrednost

| 2. | Pomen dejavnosti za posebne cilje programa |
| --- | --- |

2.

Pomen dejavnosti za posebne cilje programa

| 3. | Obseg, v katerem so predlagane dejavnosti načrtovane in jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti |
| --- | --- |

3.

Obseg, v katerem so predlagane dejavnosti načrtovane in jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti

| 4. | Kakovost partnerstva (samo za sklope 1.1, 1.2.1 in 1.3) |
| --- | --- |

4.

Kakovost partnerstva (samo za sklope 1.1, 1.2.1 in 1.3)

| 5. | Obseg, v katerem so lahko rezultati dejavnosti takšni, ki dosežejo cilje programa |
| --- | --- |

5.

Obseg, v katerem so lahko rezultati dejavnosti takšni, ki dosežejo cilje programa

| 6. | Obseg, v katerem se bodo rezultati predlaganih dejavnosti ustrezno sporočali in spodbujali |
| --- | --- |

6.

Obseg, v katerem se bodo rezultati predlaganih dejavnosti ustrezno sporočali in spodbujali

| 7. | Dolgoročni vpliv – trajnost (ne za sklop 1.2.2) |
| --- | --- |

7.

Dolgoročni vpliv – trajnost (ne za sklop 1.2.2)

| 8. | Razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za sklop 1.3: Projekti kulturnega sodelovanja s tretjimi državami) |
| --- | --- |

8.

Razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za sklop 1.3: Projekti kulturnega sodelovanja s tretjimi državami)

VI.   Proračun

Skupni proračun programa znaša 400 milijonov EUR (8) za obdobje 2007–2013.

Letna odobrena proračunska sredstva, tudi za tiste dejavnosti, ki niso del vodnika po programu, lahko znašajo od 43 milijonov EUR do okoli 58 milijonov EUR, odvisno od leta.

Na predlog Komisije Programski odbor odobri razdelitev letnih proračunskih sredstev po sklopih (v skladu s približki, navedenimi v nadaljevanju).

Predvidena proračunska sredstva za leto 2010 za naslednje sklope:

| Sklop 1.1 | Multi-annual Cooperation Projects | 18 140 264 EUR |
| --- | --- | --- |
| Sklop 1.2.1 | Projekti sodelovanja | 17 900 000 EUR |
| Sklop 1.2.2 | Projekti literarnega prevajanja | 2 700 000 EUR |
| Sklop 1.3 | Projekti sodelovanja s tretjimi državami | 2 650 000 EUR |
| Sklop 2 | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 7 700 000 EUR |

Sklop 1.1

Multi-annual Cooperation Projects

18 140 264 EUR

Sklop 1.2.1

Projekti sodelovanja

17 900 000 EUR

Sklop 1.2.2

Projekti literarnega prevajanja

2 700 000 EUR

Sklop 1.3

Projekti sodelovanja s tretjimi državami

2 650 000 EUR

Sklop 2

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

7 700 000 EUR

VII.   Roki za vloge

| Sklopi | Roki za oddajo vlog |
| --- | --- |
| Sklop 1 | Podpora kulturnim projektom | |
| Sklop 1.1 | Projekti večletnega sodelovanja | 1. oktober 2009 |
| Sklop 1.2.1 | Projekti sodelovanja | 1. oktober 2009 |
| Sklop 1.2.2 | Projekti literarnega prevajanja | 1. februar 2010 |
| Sklop 1.3 | Projekti kulturnega sodelovanja s tretjimi državami | 1. maj 2010 |
| Sklop 2 | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 1. november 2009 |

Sklopi

Roki za oddajo vlog

Sklop 1

Podpora kulturnim projektom

Sklop 1.1

Projekti večletnega sodelovanja

1. oktober 2009

Sklop 1.2.1

Projekti sodelovanja

1. oktober 2009

Sklop 1.2.2

Projekti literarnega prevajanja

1. februar 2010

Sklop 1.3

Projekti kulturnega sodelovanja s tretjimi državami

1. maj 2010

Sklop 2

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

1. november 2009

Če je rok za oddajo vlog v državi kandidata vikend ali praznik, morajo kandidati to upoštevati pri načrtovanju oddaje svoje vloge, saj podaljšanja ne bodo odobrena.

Roki za oddajo vlog v okviru programa Kultura za naslednja leta bodo isti koledarski datumi, kot so navedeni v vodniku po programu.

VIII.   Dodatne informacije

Podrobne pogoje za vlogo lahko najdete v vodniku po programu Kultura na naslednjih spletnih straneh:

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  UL L 372, 27.12.2006 str. 1.

(2)  Glej točko IV.

(3)  http://eacea.eu.europa.eu/media/index_en.htm

(4)  Javna organizacija se šteje za vsako organizacijo, katere vsak del stroškov je mogoče financirati iz državnega proračuna, bodisi s strani centralne, regionalne ali lokalne vlade. To pomeni, da se ti stroški financirajo iz sredstev javnega sektorja, pridobljenih z obdavčevanjem ali kaznimi ali zakonsko urejenimi pristojbinami, ne da bi jim bilo treba iti skozi postopek prijave, v katerem jim morda ne bi uspelo pridobiti sredstev. Organizacije, katerih obstoj je odvisen od državnega financiranja in prejemajo subvencije vsako leto, vendar v zvezi s katerimi obstaja vsaj teoretična možnost, da v določenem letu ne bodo uspele pridobiti denarnih sredstev, se štejejo za zasebne organizacije.

(5)  27 držav članic EU: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo.

(6)  Evropski gospodarski prostor.

(7)  Dodatne informacije o razvoju dogodkov v zvezi s temi tretjimi državami bodo objavljene na spletni strani Izvajalske agencije: http://eacea.ec.europa.eu

(8)  Države upravičenke, ki niso iz EU, prav tako prispevajo v proračun programa.

---