# Europeiska unionens C 170/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.170.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 170 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången22 juli 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.170.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 170

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången22 juli 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 170/01 | Rådets yttrande av den 7 juli 2009 om Slovakiens stabilitetsprogram för 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 170/02 | Rådets yttrande av den 7 juli 2009 om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 170/01

Rådets yttrande av den 7 juli 2009 om Slovakiens stabilitetsprogram för 2008–2011

1

2009/C 170/02

Rådets yttrande av den 7 juli 2009 om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

6

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 170/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/05 | Eurons växelkurs | 13 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 170/06 | Utdrag ur beslut om Kaupthing Bank Luxembourg S.A. med tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 170/05

Eurons växelkurs

13

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 170/06

Utdrag ur beslut om Kaupthing Bank Luxembourg S.A. med tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut

14

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 170/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 7 juli 2009

om Slovakiens stabilitetsprogram för 2008–2011

2009/C 170/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 7 juli 2009 granskade rådet Slovakiens stabilitetsprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

1.

Den 7 juli 2009 granskade rådet Slovakiens stabilitetsprogram för perioden 2008–2011.

| 2. | Efter flera års hög BNP-tillväxt började den slovakiska ekonomin mattas under fjärde kvartalet 2008, då BNP-tillväxten sjönk till 2,5 % på årsbasis. Slovakiens ekonomi är liten, öppen och relativt specialiserad inom bil- och elektroniksektorerna och påverkas av den ekonomiska nedgången genom en betydande minskning av efterfrågan från utlandet. Exporten har sjunkit kraftigt sedan fjärde kvartalet 2008, med negativ påverkan på industriproduktionen och näringslivets framtidstro. Tillverkningssektorn har drabbats hårdast av krisen, medan banksektorn bara påverkats marginellt. Efter en successiv nedgång började arbetslösheten stiga under fjärde kvartalet 2008, till följd av avskedanden i konjunkturnedgångens spår. De offentliga finanserna beräknas försämras betydligt under 2009 och 2010. Försämringen av de offentliga finansernas ställning och av det strukturella saldot gör att det finanspolitiska manöverutrymmet snabbt minskar. Det stimulanspaket mot krisen som de slovakiska myndigheterna antagit beräknas uppgå till cirka 1⁄2 % av BNP 2009. Dessutom har landets konkurrensläge urholkats genom kronans appreciering innan euron infördes samt genom den relativt starka löneutvecklingen 2008, som kan bli ett ytterligare problem. |
| --- | --- |

2.

Efter flera års hög BNP-tillväxt började den slovakiska ekonomin mattas under fjärde kvartalet 2008, då BNP-tillväxten sjönk till 2,5 % på årsbasis. Slovakiens ekonomi är liten, öppen och relativt specialiserad inom bil- och elektroniksektorerna och påverkas av den ekonomiska nedgången genom en betydande minskning av efterfrågan från utlandet. Exporten har sjunkit kraftigt sedan fjärde kvartalet 2008, med negativ påverkan på industriproduktionen och näringslivets framtidstro. Tillverkningssektorn har drabbats hårdast av krisen, medan banksektorn bara påverkats marginellt. Efter en successiv nedgång började arbetslösheten stiga under fjärde kvartalet 2008, till följd av avskedanden i konjunkturnedgångens spår. De offentliga finanserna beräknas försämras betydligt under 2009 och 2010. Försämringen av de offentliga finansernas ställning och av det strukturella saldot gör att det finanspolitiska manöverutrymmet snabbt minskar. Det stimulanspaket mot krisen som de slovakiska myndigheterna antagit beräknas uppgå till cirka 1⁄2 % av BNP 2009. Dessutom har landets konkurrensläge urholkats genom kronans appreciering innan euron infördes samt genom den relativt starka löneutvecklingen 2008, som kan bli ett ytterligare problem.

| 3. | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 6,4 % år 2008 till 2,4 % år 2009 och sedan gradvis öka till 4,5 % år 2011. BNP-beräkningar för första kvartalet 2009 pekar på en nedgång på 5,6 % på årsbasis, varför detta scenario förefaller bygga på klart optimistiska tillväxtantaganden (2). I kommissionens prognos förutspås en minskning med 2,6 % år 2009 och en blygsam ökning med 0,7 % år 2010. Med tanke på att de ekonomiska utsikterna för Slovakiens viktigaste handelspartner har försämrats snabbt under de senaste månaderna, förväntas exporten minska betydligt snabbare och återhämta sig långsammare än vad som förutses i programmet. Att ekonomin enligt programmet ska återhämta sig 2010 utgår från antagandet att den potentiella tillväxten inte kommer att påverkas av den nuvarande konjunkturnedgången, vilket verkar osannolikt med tanke på att de fasta investeringarna väntas minska.
  I programmet förväntas inflationen sjunka till 2,2 % år 2009 och sedan stiga till 3,6 % respektive 4,1 % år 2010 och 2011. Dessa beräkningar verkar realistiska men överensstämmer inte helt med programmets antaganden om högre tillväxt 2009. |
| --- | --- |

3.

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 6,4 % år 2008 till 2,4 % år 2009 och sedan gradvis öka till 4,5 % år 2011. BNP-beräkningar för första kvartalet 2009 pekar på en nedgång på 5,6 % på årsbasis, varför detta scenario förefaller bygga på klart optimistiska tillväxtantaganden (2). I kommissionens prognos förutspås en minskning med 2,6 % år 2009 och en blygsam ökning med 0,7 % år 2010. Med tanke på att de ekonomiska utsikterna för Slovakiens viktigaste handelspartner har försämrats snabbt under de senaste månaderna, förväntas exporten minska betydligt snabbare och återhämta sig långsammare än vad som förutses i programmet. Att ekonomin enligt programmet ska återhämta sig 2010 utgår från antagandet att den potentiella tillväxten inte kommer att påverkas av den nuvarande konjunkturnedgången, vilket verkar osannolikt med tanke på att de fasta investeringarna väntas minska.

I programmet förväntas inflationen sjunka till 2,2 % år 2009 och sedan stiga till 3,6 % respektive 4,1 % år 2010 och 2011. Dessa beräkningar verkar realistiska men överensstämmer inte helt med programmets antaganden om högre tillväxt 2009.

| 4. | För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 2,2 % av BNP, jämfört med ett mål på 2,3 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att utfallet är något sämre än beräknat beror på ett bättre utgångsläge efter 2007 (med 0,6 % av BNP) och en starkare intäktsutveckling än beräknat, samtidigt som utgifterna ökat mer än beräknat. Till intäkterna bidrog särskilt pensionsöverföringarna från det genom avsättningar fullt finansierade pensionssystemet till pensionssystemet PAYG, försäljning av outnyttjade utsläppsrätter och något högre inkomster från annat än skatter. De oväntade utgiftsökningarna berodde främst på skulder från tidigare privatiseringar och efterskänkta skulder avseende andra företag än finansföretag. En gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och lokala myndigheters lägre utgifter bidrog dock till att begränsa utgiftsökningarna. |
| --- | --- |

4.

För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 2,2 % av BNP, jämfört med ett mål på 2,3 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att utfallet är något sämre än beräknat beror på ett bättre utgångsläge efter 2007 (med 0,6 % av BNP) och en starkare intäktsutveckling än beräknat, samtidigt som utgifterna ökat mer än beräknat. Till intäkterna bidrog särskilt pensionsöverföringarna från det genom avsättningar fullt finansierade pensionssystemet till pensionssystemet PAYG, försäljning av outnyttjade utsläppsrätter och något högre inkomster från annat än skatter. De oväntade utgiftsökningarna berodde främst på skulder från tidigare privatiseringar och efterskänkta skulder avseende andra företag än finansföretag. En gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och lokala myndigheters lägre utgifter bidrog dock till att begränsa utgiftsökningarna.

| 5. | I programmet förutspås att det offentliga underskottet för 2009 ökar till 3 % av BNP. Större delen av ökningen beror på den nuvarande konjunkturnedgången och de automatiska stabiliserarnas effekter. Kommissionen förutspår en mer markant ökning av det offentliga underskottet, till 4,7 % av BNP, på grund av ett klart mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. Den underförstådda finanspolitiska inriktningen kan uttryckas med struktursaldots förändringar och är då något expansiv och uppgår till 1⁄2 %, omräknat av kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet. |
| --- | --- |

5.

I programmet förutspås att det offentliga underskottet för 2009 ökar till 3 % av BNP. Större delen av ökningen beror på den nuvarande konjunkturnedgången och de automatiska stabiliserarnas effekter. Kommissionen förutspår en mer markant ökning av det offentliga underskottet, till 4,7 % av BNP, på grund av ett klart mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario. Den underförstådda finanspolitiska inriktningen kan uttryckas med struktursaldots förändringar och är då något expansiv och uppgår till 1⁄2 %, omräknat av kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet.

| 6. | Något mål för de offentliga finansernas ställning på medellång sikt anges inte i stabilitetsprogrammet (3), som är inriktat på att hålla det totala underskottet under 3 % av BNP och därigenom undvika ett förfarande vid alltför stora underskott. Konsolideringsansträngningarna väntas återupptas 2010, då flertalet stimulansåtgärder ska vara avslutade när ekonomin återhämtar sig och i synnerhet 2011. Det totala underskottet för dessa två år planeras bli 2,9 % respektive 2,2 % av BNP. Korrigeringen avser främst utgiftssidan, där utgiftskvoten beräknas falla med 1 % av BNP mellan 2009 och 2011, främst genom minskade ersättningar till tjänstemän och minskad förbrukning, sociala ersättningar och bidrag. De underliggande åtgärderna specificeras dock inte. Inkomstbortfallet beräknas till 0,3 % av BNP och beror främst på lägre sociala avgifter. |
| --- | --- |

6.

Något mål för de offentliga finansernas ställning på medellång sikt anges inte i stabilitetsprogrammet (3), som är inriktat på att hålla det totala underskottet under 3 % av BNP och därigenom undvika ett förfarande vid alltför stora underskott. Konsolideringsansträngningarna väntas återupptas 2010, då flertalet stimulansåtgärder ska vara avslutade när ekonomin återhämtar sig och i synnerhet 2011. Det totala underskottet för dessa två år planeras bli 2,9 % respektive 2,2 % av BNP. Korrigeringen avser främst utgiftssidan, där utgiftskvoten beräknas falla med 1 % av BNP mellan 2009 och 2011, främst genom minskade ersättningar till tjänstemän och minskad förbrukning, sociala ersättningar och bidrag. De underliggande åtgärderna specificeras dock inte. Inkomstbortfallet beräknas till 0,3 % av BNP och beror främst på lägre sociala avgifter.

| 7. | De offentliga finanserna kan utvecklas betydligt sämre än väntat. Det makroekonomiska scenariot är alltför optimistiskt. Förväntningarna om låga arbetslöshetsnivåer leder sannolikt till en underskattning av utgifterna för sociala bidrag. Med tanke på det ökande antalet arbetslösa kommer genomförandet av aktiva och passiva arbetsmarknadsåtgärder att kräva utgifter som är högre än vad som budgeterats. Specificeringar saknas för åtgärderna för en planerad väsentlig minskning av ersättningar till tjänstemän och förbrukning på 0,6 % av BNP 2009–2011. I det försämrade makroekonomiska klimatet förefaller det svårt att genomföra den planerade sänkningen av bidrag. Intäktsberäkningarna manar till försiktighet på två punkter. Den nuvarande ekonomiska utvecklingen gör för det första att skatteintäkterna kan bli betydligt sämre än väntat, särskilt 2009. För det andra baseras 2009 års budget på betydande överföringar av medel från det genom avsättningar fullt finansierade pensionssystemet till PAYG-pensionssystemet, eftersom det konstaterats att få utnyttjat möjligheten att återgå till PAYG-pensionssystemet. |
| --- | --- |

7.

De offentliga finanserna kan utvecklas betydligt sämre än väntat. Det makroekonomiska scenariot är alltför optimistiskt. Förväntningarna om låga arbetslöshetsnivåer leder sannolikt till en underskattning av utgifterna för sociala bidrag. Med tanke på det ökande antalet arbetslösa kommer genomförandet av aktiva och passiva arbetsmarknadsåtgärder att kräva utgifter som är högre än vad som budgeterats. Specificeringar saknas för åtgärderna för en planerad väsentlig minskning av ersättningar till tjänstemän och förbrukning på 0,6 % av BNP 2009–2011. I det försämrade makroekonomiska klimatet förefaller det svårt att genomföra den planerade sänkningen av bidrag. Intäktsberäkningarna manar till försiktighet på två punkter. Den nuvarande ekonomiska utvecklingen gör för det första att skatteintäkterna kan bli betydligt sämre än väntat, särskilt 2009. För det andra baseras 2009 års budget på betydande överföringar av medel från det genom avsättningar fullt finansierade pensionssystemet till PAYG-pensionssystemet, eftersom det konstaterats att få utnyttjat möjligheten att återgå till PAYG-pensionssystemet.

| 8. | Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna i något större utsträckning än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. Det är därför viktigt att inte retirera från den redan beslutade pensionsreformen. För att upprätthålla långsiktigt hållbara offentliga finanser med tanke på den åldrande befolkningen är det nödvändigt att fortsätta att reformera PAYG-pensionssystemet och undvika att underminera stabiliteten i det fullt finansierade pensionssystemet. De offentliga finansernas ställning 2008 enligt programmets beräkningar är visserligen är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, men den förvärrar den demografiska utvecklingens effekter på hållbarhetsgapet via de offentliga finanserna. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens vårprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Genom programmets högre primära överskott på medellång sikt kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är medelhöga. |
| --- | --- |

8.

Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna i något större utsträckning än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. Det är därför viktigt att inte retirera från den redan beslutade pensionsreformen. För att upprätthålla långsiktigt hållbara offentliga finanser med tanke på den åldrande befolkningen är det nödvändigt att fortsätta att reformera PAYG-pensionssystemet och undvika att underminera stabiliteten i det fullt finansierade pensionssystemet. De offentliga finansernas ställning 2008 enligt programmets beräkningar är visserligen är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, men den förvärrar den demografiska utvecklingens effekter på hållbarhetsgapet via de offentliga finanserna. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens vårprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Genom programmets högre primära överskott på medellång sikt kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är medelhöga.

| 9. | Slovakiens finanspolitiska ramverk är inte bindande och är flerårigt, med treårig budgetplanering. Trots rekommendationen i rådets yttrande från 2007 har bindande regler som utgiftstak inte införts. Underskottsmålen i de tidigare konvergensprogrammen har framför allt uppnåtts genom att de ekonomiska resultaten blivit bättre än väntat. I budgetplaneringen på medellång sikt har emellertid utgiftsplanerna tidigare alltid överskridits och sedan skrivits upp. Ett införande av rättsligt bindande utgiftsregler är därför tillrådligt för att säkerställa budgetdisciplin i en situation med lägre inkomstökningar. Beträffande förvaltningsreformer konstateras i stabilitetsprogrammet att inga större förändringar inträffat sedan den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet. I juni 2008 antog de slovakiska myndigheterna moderniseringsprogrammet ”Slovakia 21”, som innehåller flera åtgärder för att förenkla systemen för skatter och sociala avgifter samt inrättandet av ett integrerat system för skatteuppbörd, betalning av tullar, hälso/sjukvårdsavgifter och sociala avgifter. I detta syfte ska en allmän myndighet för skatteuppbörd inrättas senast 2013. I programmet förutses också införandet av IT-system som möjliggör elektronisk kommunikation i realtid mellan den offentliga och privata sektorn. Dessa åtgärder skulle förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet. |
| --- | --- |

9.

Slovakiens finanspolitiska ramverk är inte bindande och är flerårigt, med treårig budgetplanering. Trots rekommendationen i rådets yttrande från 2007 har bindande regler som utgiftstak inte införts. Underskottsmålen i de tidigare konvergensprogrammen har framför allt uppnåtts genom att de ekonomiska resultaten blivit bättre än väntat. I budgetplaneringen på medellång sikt har emellertid utgiftsplanerna tidigare alltid överskridits och sedan skrivits upp. Ett införande av rättsligt bindande utgiftsregler är därför tillrådligt för att säkerställa budgetdisciplin i en situation med lägre inkomstökningar. Beträffande förvaltningsreformer konstateras i stabilitetsprogrammet att inga större förändringar inträffat sedan den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet. I juni 2008 antog de slovakiska myndigheterna moderniseringsprogrammet ”Slovakia 21”, som innehåller flera åtgärder för att förenkla systemen för skatter och sociala avgifter samt inrättandet av ett integrerat system för skatteuppbörd, betalning av tullar, hälso/sjukvårdsavgifter och sociala avgifter. I detta syfte ska en allmän myndighet för skatteuppbörd inrättas senast 2013. I programmet förutses också införandet av IT-system som möjliggör elektronisk kommunikation i realtid mellan den offentliga och privata sektorn. Dessa åtgärder skulle förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet.

| 10. | Med anledning av finanskrisen införde de slovakiska myndigheterna en obegränsad insättningsgaranti. Strängare likviditetskrav på banker har införts av Slovakiens centralbank. För att motverka eventuella kreditrestriktioner för företagssektorn, särskilt för små och medelstora företag, gav de slovakiska myndigheterna kapitaltillskott till två statsägda banker (Slovakiska garanti- och utvecklingsbanken SZRB samt Eximbanka) och öppnade kreditmöjligheter hos Europeiska investeringsbanken. Ett memorandum om samarbete och informationsutbyte vid samfinansiering av små och medelstora företag undertecknades av finansministeriet, Slovakiska bankföreningen, Eximbanka och SZRB, i syfte att ge bankgarantier för affärsbankers lån till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

10.

Med anledning av finanskrisen införde de slovakiska myndigheterna en obegränsad insättningsgaranti. Strängare likviditetskrav på banker har införts av Slovakiens centralbank. För att motverka eventuella kreditrestriktioner för företagssektorn, särskilt för små och medelstora företag, gav de slovakiska myndigheterna kapitaltillskott till två statsägda banker (Slovakiska garanti- och utvecklingsbanken SZRB samt Eximbanka) och öppnade kreditmöjligheter hos Europeiska investeringsbanken. Ett memorandum om samarbete och informationsutbyte vid samfinansiering av små och medelstora företag undertecknades av finansministeriet, Slovakiska bankföreningen, Eximbanka och SZRB, i syfte att ge bankgarantier för affärsbankers lån till små och medelstora företag.

| 11. | Det finanspolitiska manöverutrymmet är begränsat till följd av obalanserna i de utrikes affärerna. Mot denna bakgrund framstår Slovakiens beslutade stimulanspaket för 2009 och 2010 som ett lämpligt svar på konjunkturnedgången. Till de viktigaste åtgärderna på intäktssidan hör en tillfällig höjning av taket för skattefria inkomster, ökade arbetsförmåner för låginkomsttagare, sänkta sociala avgifter för egenföretagare och skattelättnader för företagens FoU. På utgiftssidan är de viktigaste åtgärderna bidrag till företags FoU-projekt, ökade medel till små och medelstora företag samt företag med understöd, ett system för skrotning av bilar och bidrag till att skapa och bibehålla arbetstillfällen. De slovakiska myndigheterna beräknar åtgärdernas totala volym till 1⁄2 % av BNP per år (2009 och 2010). Nettoeffekten av skatteåtgärderna uppgår till 0,4 % av BNP. Dessutom planerar de slovakiska myndigheterna att förbättra utnyttjandet av EU-medel och påskynda genomförandet av offentligprivata partnerskap för motorvägsbyggen. De beslutade åtgärderna ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, eftersom de riktar sig till missgynnade grupper och i flertalet fall är tillfälliga. I fråga om läglighet är stimulanspaketen mer koncentrerade till programperiodens slut, då bara hälften av de finanspolitiska effekterna kommer att uppträda 2009. Medan de offentligprivata partnerskapsprojekten visar vilken potential dessa har att främja ekonomin, kan deras genomförande försenas av administrativa orsaker och kreditsvårigheter. Generellt bör stimulansåtgärderna dämpa krisens negativa effekter på den inhemska efterfrågan och på arbetsmarknaden.
  De är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009, inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som Europeiska rådets vårmöte godkände den 19 mars. |
| --- | --- |

11.

Det finanspolitiska manöverutrymmet är begränsat till följd av obalanserna i de utrikes affärerna. Mot denna bakgrund framstår Slovakiens beslutade stimulanspaket för 2009 och 2010 som ett lämpligt svar på konjunkturnedgången. Till de viktigaste åtgärderna på intäktssidan hör en tillfällig höjning av taket för skattefria inkomster, ökade arbetsförmåner för låginkomsttagare, sänkta sociala avgifter för egenföretagare och skattelättnader för företagens FoU. På utgiftssidan är de viktigaste åtgärderna bidrag till företags FoU-projekt, ökade medel till små och medelstora företag samt företag med understöd, ett system för skrotning av bilar och bidrag till att skapa och bibehålla arbetstillfällen. De slovakiska myndigheterna beräknar åtgärdernas totala volym till 1⁄2 % av BNP per år (2009 och 2010). Nettoeffekten av skatteåtgärderna uppgår till 0,4 % av BNP. Dessutom planerar de slovakiska myndigheterna att förbättra utnyttjandet av EU-medel och påskynda genomförandet av offentligprivata partnerskap för motorvägsbyggen. De beslutade åtgärderna ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, eftersom de riktar sig till missgynnade grupper och i flertalet fall är tillfälliga. I fråga om läglighet är stimulanspaketen mer koncentrerade till programperiodens slut, då bara hälften av de finanspolitiska effekterna kommer att uppträda 2009. Medan de offentligprivata partnerskapsprojekten visar vilken potential dessa har att främja ekonomin, kan deras genomförande försenas av administrativa orsaker och kreditsvårigheter. Generellt bör stimulansåtgärderna dämpa krisens negativa effekter på den inhemska efterfrågan och på arbetsmarknaden.

De är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009, inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som Europeiska rådets vårmöte godkände den 19 mars.

| 12. | Enligt kommissionens vårprognos 2009 är den planerade finanspolitiska inriktningen något expansiv 2009, på grund av genomförandet av det finanspolitiska stimulanspaketet. En marginell förbättring av det strukturella saldot väntas efter 2009, till följd av den planerade finanspolitiska konsolideringen och särskilt besparingarna. En säkerhetsmarginal mot överskridande av underskottets referensvärde på 3 % av BNP kan dock inte säkerställas under programperioden. Det torde bli svårt att uppnå de finanspolitiska målen, med tanke på programmets markant optimistiska makroekonomiska scenario och bristen på konkreta åtgärder för att underbygga de planerade utgiftsminskningarna. |
| --- | --- |

12.

Enligt kommissionens vårprognos 2009 är den planerade finanspolitiska inriktningen något expansiv 2009, på grund av genomförandet av det finanspolitiska stimulanspaketet. En marginell förbättring av det strukturella saldot väntas efter 2009, till följd av den planerade finanspolitiska konsolideringen och särskilt besparingarna. En säkerhetsmarginal mot överskridande av underskottets referensvärde på 3 % av BNP kan dock inte säkerställas under programperioden. Det torde bli svårt att uppnå de finanspolitiska målen, med tanke på programmets markant optimistiska makroekonomiska scenario och bristen på konkreta åtgärder för att underbygga de planerade utgiftsminskningarna.

| 13. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet nästan alla obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

13.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet nästan alla obligatoriska och frivilliga uppgifter (4).

Sammantaget är slutsatsen att Slovakiens finanspolitik kommer att vara något expansiv 2009 och stramas åt från och med 2010. Stabilitetsprogrammets finanspolitiska beräkningar grundar sig på markant optimistiska makroekonomiska antaganden. De risker som omgärdar de finanspolitiska målen är klart negativa. Med de begränsade stimulansåtgärderna tycks den expansiva finanspolitiska inriktningen 2009 vara lämplig med avseende på konkurrensproblemen, och ligger därför i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. För att uppnå de finanspolitiska målen på medellång sikt kommer att det dock att krävas en mer betydande strukturell konsolidering efter 2009 än vad som planeras i programmet. Konsolideringsansträngningen behöver underbyggas med konkreta utgiftsåtgärder. Dessutom innebär de försämrade offentliga finanserna också en risk för hållbarheten på lång sikt. Det är i detta sammanhang viktigt att fortsätta att reformera PAYG-pensionssystemet och undvika att underminera stabiliteten i det fullt finansierade pensionssystemet.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Slovenien att göra följande:

| i) | Genomföra de planerade krisåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

i)

Genomföra de planerade krisåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

| ii) | Trygga en konsolidering under 2010 när ekonomin stabiliseras och därefter. Den finanspolitiska strategin och konsolideringen bör backas upp med specifika åtgärder för att minska utgifterna från och med 2010, vilket bör underbyggas genom att rättsligt bindande offentliga utgiftstak införs för att säkerställa budgetdisciplin, i ett scenario med lägre intäkter. |
| --- | --- |

ii)

Trygga en konsolidering under 2010 när ekonomin stabiliseras och därefter. Den finanspolitiska strategin och konsolideringen bör backas upp med specifika åtgärder för att minska utgifterna från och med 2010, vilket bör underbyggas genom att rättsligt bindande offentliga utgiftstak införs för att säkerställa budgetdisciplin, i ett scenario med lägre intäkter.

| iii) | Mot bakgrund av de kommande utmaningarna med en åldrande befolkning, fortsätta att reformera PAYG-pensionssystemet och undvika att underminera stabiliteten i det fullt finansierade pensionssystemet, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

iii)

Mot bakgrund av de kommande utmaningarna med en åldrande befolkning, fortsätta att reformera PAYG-pensionssystemet och undvika att underminera stabiliteten i det fullt finansierade pensionssystemet, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring I %) | SP april 2009 | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| KOM våren 2009 | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | — |
| KP nov. 2007 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | — |
| HIKP-inflation (I %) | SP april 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| KOM våren 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | — |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | — |
| Produktionsgap (5) (I % av potentiell BNP) | SP april 2009 | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| KOM våren 2009 (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | — |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (I % av BNP) | SP april 2009 | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| KOM våren 2009 | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | — |
| KP nov. 2007 | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | — |
| Offentliga inkomster (I % av BNP) | SP april 2009 | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| KOM våren 2009 | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | — |
| KP nov. 2007 | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | — |
| Offentliga utgifter (I % av BNP) | SP april 2009 | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| KOM våren 2009 | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | — |
| KP nov. 2007 | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | — |
| Saldot i de offentliga finanserna (I % av BNP) | SP april 2009 | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| KOM våren 2009 | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | — |
| KP nov. 2007 | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | — |
| Primärt saldo (I % av BNP) | SP april 2009 | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| KOM våren 2009 | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | — |
| KP nov. 2007 | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | — |
| Konjunkturrensat saldo (7) (I % av BNP) | SP april 2009 | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| KOM våren 2009 | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | — |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | — |
| Strukturellt saldo (8) (I % av BNP) | SP april 2009 | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| KOM våren 2009 | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | — |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | — |
| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP april 2009 | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| KOM våren 2009 | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | — |
| KP nov. 2007 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från april 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP (förändring I %)

SP april 2009

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

KOM våren 2009

10,4

6,4

–2,6

0,7

—

KP nov. 2007

8,8

6,8

5,8

5,0

—

HIKP-inflation (I %)

SP april 2009

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

KOM våren 2009

1,9

3,9

2,0

2,4

—

KP nov. 2007

1,7

2,3

2,6

2,7

—

Produktionsgap (5) (I % av potentiell BNP)

SP april 2009

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

KOM våren 2009 (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

—

KP nov. 2007

1,8

2,3

2,1

1,4

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (I % av BNP)

SP april 2009

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

KOM våren 2009

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

—

KP nov. 2007

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

—

Offentliga inkomster (I % av BNP)

SP april 2009

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

KOM våren 2009

32,5

32,7

33,6

34,1

—

KP nov. 2007

33,2

33,0

31,8

31,8

—

Offentliga utgifter (I % av BNP)

SP april 2009

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

KOM våren 2009

34,4

34,9

38,3

39,4

—

KP nov. 2007

35,7

35,3

33,7

32,6

—

Saldot i de offentliga finanserna (I % av BNP)

SP april 2009

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

KOM våren 2009

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

—

KP nov. 2007

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

—

Primärt saldo (I % av BNP)

SP april 2009

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

KOM våren 2009

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

—

KP nov. 2007

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

—

Konjunkturrensat saldo (7) (I % av BNP)

SP april 2009

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

KOM våren 2009

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

—

KP nov. 2007

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

—

Strukturellt saldo (8) (I % av BNP)

SP april 2009

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

KOM våren 2009

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

—

KP nov. 2007

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

—

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)

SP april 2009

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

KOM våren 2009

29,4

27,6

32,2

36,3

—

KP nov. 2007

30,6

30,8

30,5

29,5

—

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från april 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet innehåller ett alternativt, ofullständigt scenario, som bygger på optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och på rimliga antaganden för 2010, eftersom BNP-tillväxten antas sjunka från 6,4 % år 2008 till – 1 % år 2009 och sedan stiga till 1 % år 2010.

(3)  I uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2007 angavs detta som ett strukturellt underskott (dvs. konjunkturrensat underskott exklusive engångsåtgärder) på 1 % av BNP som skulle uppnås till 2010.

(4)  Saknas gör framför allt lagerförändringar och nettoförvärv av värdeföremål i avsnittet om makroekonomiska utsikter. Vissa avsnitt saknar uppgifter om 2007 (som dock lämnats på begäran).

(5)  Uppgifterna för 2007 om real BNP och HIKP-inflation lämnades bilateralt.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % respektive 3,9 % under perioden 2007-2010.

(8)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,8 % av BNP år 2007, 0,4 % år 2009, 0,1 % år 2009 och 2010 (underskottsökande) respektive 0,3 % år 2008 (underskottsminskande) enligt det senaste programmet samt till 0,2 % av BNP år 2008 och 0,1 % år 2009 och 2011 (underskottsökande) enligt kommissionens prognos.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från april 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 7 juli 2009

om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

2009/C 170/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 7 juli 2009 granskade rådet Rumäniens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

1.

Den 7 juli 2009 granskade rådet Rumäniens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011.

| 2. | Mellan 2002 och 2008 växte Rumäniens BNP med i genomsnitt 6,3 % per år. Denna boom, som drevs på med utländska direktinvesteringar och andra inflöden av kapital, har lett till överhettning och ohållbara obalanser. Underskottet i bytesbalansen nådde som högst 13,5 % av BNP under 2007 och minskade sedan endast marginellt till 12,3 % av BNP 2008. Den höga nivån på utlandslånen drevs också upp av en konjunkturförstärkande finanspolitik: underskottet i de offentliga finanserna mer än fördubblades från 2,5 % av BNP 2007 till 5,4 % av BNP 2008. Under första halvåret 2008 blev penningpolitiken betydligt restriktivare med på varandra följande höjningar av styrräntorna upp till 10,25 % i juli som reaktion på alltför hög inhemsk efterfrågan, försvagningar av valutan och negativa utbudschocker. Sedan början av 2009 har centralbanken konsekvent fört en försiktig penningpolitik och med början i februari sänkt styrräntan i två steg med sammanlagt 75 punkter till följd av minskat efterfråge- och inflationstryck. Den ekonomiska nedgången världen över och ökad riskobenägenhet hos investerarna när det gäller inhemska osäkra objekt har utlöst en markant minskning av inflödet av kapital till Rumänien. Detta ledde till att BNP-tillväxten tappade fart kraftigt under fjärde kvartalet 2008, följt av en nedgång med 6 1⁄4 % på årsbasis under första kvartalet 2009. Också valutakursen kom under ökat tryck: den rumänska leuen tappade ytterligare 7 % i januari 2009 efter att ha deprecierats med 10 % under 2008. Som buffert mot verkningarna av det tvära fallet i inflödet av privat kapital och för att underlätta en ordnad korrigering av underskottet mot omvärlden har Rumänien beviljats ett stort (20 miljarder EUR) internationellt finansiellt biståndspaket (2) av EU, IMF, Världsbanken, EIB och EBRD. Ett grundläggande ekonomisk-politiskt villkor för stödpaketet är att de offentliga finanserna konsolideras med inriktning på en gradvis minskning av underskottet från 5,4 % av BNP 2008 till 5,1 % 2009, 4,1 % 2010 och mindre än 3 % 2011. Den rumänska regeringen har dessutom åtagit sig att genomföra vissa särskilda åtgärder i syfte att förbättra utgiftskontrollen och styrningen av de offentliga finanserna, bl.a. en omstrukturering av det offentliga ersättningssystemet, införande av ett enhetligt lönesystem för offentliganställda, en reform av det offentliga pensionssystemet, ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna och inrättande av ett oberoende finanspolitiskt råd. Åtgärder kommer också att vidtas för att förbättra tillsynen över finanssektorn och öka takten i strukturreformen. |
| --- | --- |

2.

Mellan 2002 och 2008 växte Rumäniens BNP med i genomsnitt 6,3 % per år. Denna boom, som drevs på med utländska direktinvesteringar och andra inflöden av kapital, har lett till överhettning och ohållbara obalanser. Underskottet i bytesbalansen nådde som högst 13,5 % av BNP under 2007 och minskade sedan endast marginellt till 12,3 % av BNP 2008. Den höga nivån på utlandslånen drevs också upp av en konjunkturförstärkande finanspolitik: underskottet i de offentliga finanserna mer än fördubblades från 2,5 % av BNP 2007 till 5,4 % av BNP 2008. Under första halvåret 2008 blev penningpolitiken betydligt restriktivare med på varandra följande höjningar av styrräntorna upp till 10,25 % i juli som reaktion på alltför hög inhemsk efterfrågan, försvagningar av valutan och negativa utbudschocker. Sedan början av 2009 har centralbanken konsekvent fört en försiktig penningpolitik och med början i februari sänkt styrräntan i två steg med sammanlagt 75 punkter till följd av minskat efterfråge- och inflationstryck. Den ekonomiska nedgången världen över och ökad riskobenägenhet hos investerarna när det gäller inhemska osäkra objekt har utlöst en markant minskning av inflödet av kapital till Rumänien. Detta ledde till att BNP-tillväxten tappade fart kraftigt under fjärde kvartalet 2008, följt av en nedgång med 6 1⁄4 % på årsbasis under första kvartalet 2009. Också valutakursen kom under ökat tryck: den rumänska leuen tappade ytterligare 7 % i januari 2009 efter att ha deprecierats med 10 % under 2008. Som buffert mot verkningarna av det tvära fallet i inflödet av privat kapital och för att underlätta en ordnad korrigering av underskottet mot omvärlden har Rumänien beviljats ett stort (20 miljarder EUR) internationellt finansiellt biståndspaket (2) av EU, IMF, Världsbanken, EIB och EBRD. Ett grundläggande ekonomisk-politiskt villkor för stödpaketet är att de offentliga finanserna konsolideras med inriktning på en gradvis minskning av underskottet från 5,4 % av BNP 2008 till 5,1 % 2009, 4,1 % 2010 och mindre än 3 % 2011. Den rumänska regeringen har dessutom åtagit sig att genomföra vissa särskilda åtgärder i syfte att förbättra utgiftskontrollen och styrningen av de offentliga finanserna, bl.a. en omstrukturering av det offentliga ersättningssystemet, införande av ett enhetligt lönesystem för offentliganställda, en reform av det offentliga pensionssystemet, ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna och inrättande av ett oberoende finanspolitiskt råd. Åtgärder kommer också att vidtas för att förbättra tillsynen över finanssektorn och öka takten i strukturreformen.

| 3. | Enligt det makroekonomiska scenario som programmet bygger på kommer reala BNP att minska med 4 % under 2009, följt av en uppgång med 0,1 % 2010 och 2,4 % 2011. Scenariot fastställdes i maj och överensstämmer med kommissionens vårprognos 2009. Eftersom BNP minskade mer än väntat under första kvartalet 2009 och det råder osäkerhet kring både den globala ekonomiska nedgången och den pågående korrigeringen av de ekonomiska obalanserna i Rumänien, framstår dock nu tillväxtantagandena som aningen för positiva. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. Den beräknade minskningen av underskottet i bytesbalansen från 12,3 % av BNP 2008 till 7,5 % 2009, 6,5 % 2010 och 6,3 % 2011 förefaller ligga i linje med de efterfrågeprognoser som gjorts inom och utom landet. |
| --- | --- |

3.

Enligt det makroekonomiska scenario som programmet bygger på kommer reala BNP att minska med 4 % under 2009, följt av en uppgång med 0,1 % 2010 och 2,4 % 2011. Scenariot fastställdes i maj och överensstämmer med kommissionens vårprognos 2009. Eftersom BNP minskade mer än väntat under första kvartalet 2009 och det råder osäkerhet kring både den globala ekonomiska nedgången och den pågående korrigeringen av de ekonomiska obalanserna i Rumänien, framstår dock nu tillväxtantagandena som aningen för positiva. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. Den beräknade minskningen av underskottet i bytesbalansen från 12,3 % av BNP 2008 till 7,5 % 2009, 6,5 % 2010 och 6,3 % 2011 förefaller ligga i linje med de efterfrågeprognoser som gjorts inom och utom landet.

| 4. | I det uppdaterade programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2008 till 5,4 % av BNP, vilket ska ställas mot det mål på 2,9 % av BNP som sattes upp i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Denna betydande avvikelse beror framför allt på svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten, vilket har lett till att de löpande utgifterna blivit väsentligt större än planerat, särskilt när det gäller de offentliganställdas löner och de sociala transfereringarna. Dessutom förverkligades inte de alltför optimistiska intäktsprognoserna, och ett plötsligt fall i uppbörden under årets sista båda månader på grund av den ekonomiska avmattningen bidrog till att resultatet blev sämre än väntat. |
| --- | --- |

4.

I det uppdaterade programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2008 till 5,4 % av BNP, vilket ska ställas mot det mål på 2,9 % av BNP som sattes upp i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Denna betydande avvikelse beror framför allt på svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten, vilket har lett till att de löpande utgifterna blivit väsentligt större än planerat, särskilt när det gäller de offentliganställdas löner och de sociala transfereringarna. Dessutom förverkligades inte de alltför optimistiska intäktsprognoserna, och ett plötsligt fall i uppbörden under årets sista båda månader på grund av den ekonomiska avmattningen bidrog till att resultatet blev sämre än väntat.

| 5. | Uppdateringen av konvergensprogrammet har som riktvärde ett underskott på 5,1 % av BNP 2009. 2009 års budget, som antogs i februari 2009, innehåller flera åtgärder för att minska underskottet, bl.a. anställningsstopp och minskning av olika bonussystem inom offentlig sektor, utgiftsnedskärningar för varor, tjänster och subventioner, en 3,3-procentig ökning av pensionspremierna och tidigareläggande av en tidsplan för ökning av punktskatterna. I den korrigerade budget som godkändes i april 2009 ingår ytterligare åtgärder antagna av regeringen för korrigering av de offentliga finanserna med inriktning på utgiftssidan, bl.a. ytterligare nedskärningar av anslagen till lönerna inom den offentliga sektorn samt av utgifter för varor och tjänster och vissa kapitalutgifter och subventioner. På intäktssidan syftar åtgärderna i den korrigerade budgeten för 2009 till att avskaffa vissa skatteavdrag och förmåner (särskilt beträffande firmabilar och nedskrivning av omvärderade tillgångar).
  Samtidigt planerar regeringen en betydande ökning av de offentliga investeringarna under 2009 i förhållande till 2008, vilket också bidrar till att underbygga den ekonomiska återhämtningen. Därutöver har med hänsyn till behovet av att konsolidera de offentliga finanserna endast ett begränsat antal finanspolitiska stimulansåtgärder (motsvarande ca 3⁄4 % av BNP) antagits till stöd för företagen, arbetsmarknaden och hushållens inkomster. Det övergripande saldot för de offentliga finanserna (konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) under 2009 får betraktas som ytterst restriktivt om man beaktar minskningen med nästan 3 % av BNP av det strukturella saldot efter kommissionens förnyade beräkning enligt den allmänt vedertagna metoden utifrån uppgifterna i programmet. |
| --- | --- |

5.

Uppdateringen av konvergensprogrammet har som riktvärde ett underskott på 5,1 % av BNP 2009. 2009 års budget, som antogs i februari 2009, innehåller flera åtgärder för att minska underskottet, bl.a. anställningsstopp och minskning av olika bonussystem inom offentlig sektor, utgiftsnedskärningar för varor, tjänster och subventioner, en 3,3-procentig ökning av pensionspremierna och tidigareläggande av en tidsplan för ökning av punktskatterna. I den korrigerade budget som godkändes i april 2009 ingår ytterligare åtgärder antagna av regeringen för korrigering av de offentliga finanserna med inriktning på utgiftssidan, bl.a. ytterligare nedskärningar av anslagen till lönerna inom den offentliga sektorn samt av utgifter för varor och tjänster och vissa kapitalutgifter och subventioner. På intäktssidan syftar åtgärderna i den korrigerade budgeten för 2009 till att avskaffa vissa skatteavdrag och förmåner (särskilt beträffande firmabilar och nedskrivning av omvärderade tillgångar).

Samtidigt planerar regeringen en betydande ökning av de offentliga investeringarna under 2009 i förhållande till 2008, vilket också bidrar till att underbygga den ekonomiska återhämtningen. Därutöver har med hänsyn till behovet av att konsolidera de offentliga finanserna endast ett begränsat antal finanspolitiska stimulansåtgärder (motsvarande ca 3⁄4 % av BNP) antagits till stöd för företagen, arbetsmarknaden och hushållens inkomster. Det övergripande saldot för de offentliga finanserna (konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) under 2009 får betraktas som ytterst restriktivt om man beaktar minskningen med nästan 3 % av BNP av det strukturella saldot efter kommissionens förnyade beräkning enligt den allmänt vedertagna metoden utifrån uppgifterna i programmet.

| 6. | Det huvudsakliga syftet med programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att närma sig målet på medellång sikt – ett strukturellt underskott på 0,9 % av BNP – och uppnå det senast 2012 (dvs. efter programperioden). Det totala underskottet beräknas förbättras successivt från 5,1 % av BNP 2009 till 4,1 % av BNP 2010 och till 2,9 % av BNP 2011. Det primära saldot utvecklas på liknande sätt. Anpassningen bygger på en minskning av utgifterna med 1,5 % av BNP efter betydande nedskärningar av i synnerhet ersättningarna till anställda och förbrukningskontot. Dessa nedskärningar uppvägs delvis genom en betydande ökning (som andel av BNP) av de offentliga investeringarna. Intäkterna väntas öka med 1,1 % av BNP, bl.a. till följd av en beräknad ökning av EU-bidragen och socialförsäkringsavgifterna under 2009. Efter 2009 specificerar programmet inte tillräckligt vilka konkreta åtgärder som ska vidtas och dessas förväntade effekter på de offentliga finanserna till stöd för den planerade minskningen av underskottet. Detta gäller särskilt den betydande minskningen av ersättningarna till de anställda. Den offentliga bruttoskulden motsvarade 13,6 % av BNP under 2008 och beräknas enligt programmet öka brant till 22 % av BNP 2011 till följd av stora primära underskott och en betydande ökning av räntebetalningarna på den offentliga skulden. |
| --- | --- |

6.

Det huvudsakliga syftet med programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att närma sig målet på medellång sikt – ett strukturellt underskott på 0,9 % av BNP – och uppnå det senast 2012 (dvs. efter programperioden). Det totala underskottet beräknas förbättras successivt från 5,1 % av BNP 2009 till 4,1 % av BNP 2010 och till 2,9 % av BNP 2011. Det primära saldot utvecklas på liknande sätt. Anpassningen bygger på en minskning av utgifterna med 1,5 % av BNP efter betydande nedskärningar av i synnerhet ersättningarna till anställda och förbrukningskontot. Dessa nedskärningar uppvägs delvis genom en betydande ökning (som andel av BNP) av de offentliga investeringarna. Intäkterna väntas öka med 1,1 % av BNP, bl.a. till följd av en beräknad ökning av EU-bidragen och socialförsäkringsavgifterna under 2009. Efter 2009 specificerar programmet inte tillräckligt vilka konkreta åtgärder som ska vidtas och dessas förväntade effekter på de offentliga finanserna till stöd för den planerade minskningen av underskottet. Detta gäller särskilt den betydande minskningen av ersättningarna till de anställda. Den offentliga bruttoskulden motsvarade 13,6 % av BNP under 2008 och beräknas enligt programmet öka brant till 22 % av BNP 2011 till följd av stora primära underskott och en betydande ökning av räntebetalningarna på den offentliga skulden.

| 7. | Under alla år som omfattas av programmet finns det risker för att de offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. Under 2009 hänger dessa risker samman med de makroekonomiska utsikterna som kan visa sig mer negativa än beräknat. Dessutom finns det risker för att de planerade åtgärderna på utgiftssidan inte genomförs tillräckligt effektivt under 2009, särskilt med tanke på de överskridanden av anslagen till de offentliganställdas löner som redan noterats under 2009 och på det utgiftstryck som kan uppstå under ett valår. Under 2010 och 2011 måste det också till konkreta åtgärder för att stödja arbetet med att nå målen för de offentliga finanserna. Riskerna för att dessa mål inte uppnås innebär också att det finns risker för att skuldkvoten ökar mer än vad som beräknats i programmet. |
| --- | --- |

7.

Under alla år som omfattas av programmet finns det risker för att de offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. Under 2009 hänger dessa risker samman med de makroekonomiska utsikterna som kan visa sig mer negativa än beräknat. Dessutom finns det risker för att de planerade åtgärderna på utgiftssidan inte genomförs tillräckligt effektivt under 2009, särskilt med tanke på de överskridanden av anslagen till de offentliganställdas löner som redan noterats under 2009 och på det utgiftstryck som kan uppstå under ett valår. Under 2010 och 2011 måste det också till konkreta åtgärder för att stödja arbetet med att nå målen för de offentliga finanserna. Riskerna för att dessa mål inte uppnås innebär också att det finns risker för att skuldkvoten ökar mer än vad som beräknats i programmet.

| 8. | Den demografiska utvecklingen kommer på lång sikt att ge klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Situationen för de offentliga finanserna 2008 var enligt beräkningarna i programmet sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Ett minskat primärt underskott på medellång sikt, som redan föreskrivs i programmet, ytterligare reformer av pensionssystemet för att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och effektivare finansiering av vården skulle bidra till att minska de för närvarande betydande riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

8.

Den demografiska utvecklingen kommer på lång sikt att ge klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Situationen för de offentliga finanserna 2008 var enligt beräkningarna i programmet sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Ett minskat primärt underskott på medellång sikt, som redan föreskrivs i programmet, ytterligare reformer av pensionssystemet för att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och effektivare finansiering av vården skulle bidra till att minska de för närvarande betydande riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| 9. | Underskotten i de offentliga finanserna och den konjunkturförstärkande finanspolitiken i Rumänien beror huvudsakligen på svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten. I de ursprungliga budgetarna har intäkterna överskattats, och flera korrigeringar har gjorts under löpande budgetår för att öka utgiftsnivåerna och föra över kapitalposter till löpande utgifter. Det råder dessutom en hög grad av osäkerhet, eftersom stora utbetalningar verkställs under årets sista månader. Överskridanden av de primära löpande utgifterna tillsammans med en otillfredsställande utgiftsstruktur har utsatt de offentliga resurserna för ökande påfrestningar och minskat utrymmet för tillväxtfrämjande investeringar.
  De överskridanden av utgiftsramarna som nu sker beror på att det saknas en långsiktig strategi för löner och pensioner inom den offentliga sektorn, och de svaga prestationerna när det gäller investeringar kan delvis tillskrivas den otillräckliga administrativa kapaciteten för att planera och genomföra investeringsprojekt. För att skapa ökad förutsebarhet i de offentliga finanserna och en sundare finanspolitisk planering har de rumänska myndigheterna inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd åtagit sig att vidta åtgärder för att stärka den finanspolitiska styrningen. I dessa ingår införandet av ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna på nationell nivå som innehåller tvingande budgetbestämmelser avseende både kostnader och intäkter och inrättandet av ett oberoende finanspolitiskt råd. I konvergensprogrammet specificeras dock inte några konkreta mått och steg för att genomföra de planerade åtgärderna. När det gäller skatteförvaltningen föreskrivs i konvergensprogrammet effektivitetsförbättringar i skatteuppbörden genom en reform av skatteförvaltningen och en utökning av skatteunderlaget inom sektorer som miljö och jordbruk. |
| --- | --- |

9.

Underskotten i de offentliga finanserna och den konjunkturförstärkande finanspolitiken i Rumänien beror huvudsakligen på svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten. I de ursprungliga budgetarna har intäkterna överskattats, och flera korrigeringar har gjorts under löpande budgetår för att öka utgiftsnivåerna och föra över kapitalposter till löpande utgifter. Det råder dessutom en hög grad av osäkerhet, eftersom stora utbetalningar verkställs under årets sista månader. Överskridanden av de primära löpande utgifterna tillsammans med en otillfredsställande utgiftsstruktur har utsatt de offentliga resurserna för ökande påfrestningar och minskat utrymmet för tillväxtfrämjande investeringar.

De överskridanden av utgiftsramarna som nu sker beror på att det saknas en långsiktig strategi för löner och pensioner inom den offentliga sektorn, och de svaga prestationerna när det gäller investeringar kan delvis tillskrivas den otillräckliga administrativa kapaciteten för att planera och genomföra investeringsprojekt. För att skapa ökad förutsebarhet i de offentliga finanserna och en sundare finanspolitisk planering har de rumänska myndigheterna inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd åtagit sig att vidta åtgärder för att stärka den finanspolitiska styrningen. I dessa ingår införandet av ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna på nationell nivå som innehåller tvingande budgetbestämmelser avseende både kostnader och intäkter och inrättandet av ett oberoende finanspolitiskt råd. I konvergensprogrammet specificeras dock inte några konkreta mått och steg för att genomföra de planerade åtgärderna. När det gäller skatteförvaltningen föreskrivs i konvergensprogrammet effektivitetsförbättringar i skatteuppbörden genom en reform av skatteförvaltningen och en utökning av skatteunderlaget inom sektorer som miljö och jordbruk.

| 10. | Som reaktion på finanskrisen har de rumänska myndigheterna beslutat om flera åtgärder som syftar till bevarad stabilitet i banksektorn och minskade påfrestningar på de finansiella marknaderna. När det gäller insättargarantin har nivån på skyddet höjts från 20 000 till 50 000 EUR. För att öka de små och medelstora företagens finansieringsmöjligheter och stödja exporten i den nuvarande konjunkturen har den rumänska regeringen beslutat om kapitalökningar i två offentligägda banker (CEC och EximBank) motsvarande 0,2 % av BNP och om inrättande av ett motgarantisystem för krediter till små och medelstora företag. Dessutom har kraven för skulder i rumänsk leu lättats genom att minimikassakraven för den sänkts från 20 % till 18 %. Inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd har de rumänska myndigheterna vidare åtagit sig att ändra lagstiftningen om bankrörelse och likvidation så att effektiva åtgärder snabbt kan sättas in när bankerna utsätts för påfrestningar och den rumänska centralbanken ges ökade befogenheter att ingripa. |
| --- | --- |

10.

Som reaktion på finanskrisen har de rumänska myndigheterna beslutat om flera åtgärder som syftar till bevarad stabilitet i banksektorn och minskade påfrestningar på de finansiella marknaderna. När det gäller insättargarantin har nivån på skyddet höjts från 20 000 till 50 000 EUR. För att öka de små och medelstora företagens finansieringsmöjligheter och stödja exporten i den nuvarande konjunkturen har den rumänska regeringen beslutat om kapitalökningar i två offentligägda banker (CEC och EximBank) motsvarande 0,2 % av BNP och om inrättande av ett motgarantisystem för krediter till små och medelstora företag. Dessutom har kraven för skulder i rumänsk leu lättats genom att minimikassakraven för den sänkts från 20 % till 18 %. Inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd har de rumänska myndigheterna vidare åtagit sig att ändra lagstiftningen om bankrörelse och likvidation så att effektiva åtgärder snabbt kan sättas in när bankerna utsätts för påfrestningar och den rumänska centralbanken ges ökade befogenheter att ingripa.

| 11. | I överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 och med hänsyn till det bristande finanspolitiska handlingsutrymmet har Rumänien endast antagit ett begränsat antal finanspolitiska stimulansåtgärder motsvarande ca 3⁄4 % av BNP 2009 till stöd för hushållens intäkter, företagssektorn och arbetsmarknaden. Till stöd för hushållens intäkter har regeringen beslutat att öka utbetalningstiden för förmåner vid arbetslöshet med tre månader och införa en minimipension för pensionärer med låga inkomster. Bland åtgärderna till stöd för företagen återfinns skattebefrielse för återinvesterade vinster, en utvidgning av bilskrotningsprogrammet och tillhandahållande av exportstöd. Arbetsmarknadsåtgärderna gäller huvudsakligen stöd till yrkesutbildning för både arbetssökande och anställda. Regeringen har vidare i 2009 års budget velat anslå en betydande del av utgifterna till offentliga investeringar som syftar till att stödja återhämtningsprocessen. I överensstämmelse med urvalet av politikområden i rådets landsspecifika rekommendationer inom ramen för Lissabonstrategin har de rumänska myndigheterna i samband med EU:s betalningsbalansstöd åtagit sig att genomföra strukturreformer för att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i den offentliga förvaltningen, förbättra utnyttjandet av EU-medel, skapa en bättre affärsmiljö och angripa svartarbete. |
| --- | --- |

11.

I överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 och med hänsyn till det bristande finanspolitiska handlingsutrymmet har Rumänien endast antagit ett begränsat antal finanspolitiska stimulansåtgärder motsvarande ca 3⁄4 % av BNP 2009 till stöd för hushållens intäkter, företagssektorn och arbetsmarknaden. Till stöd för hushållens intäkter har regeringen beslutat att öka utbetalningstiden för förmåner vid arbetslöshet med tre månader och införa en minimipension för pensionärer med låga inkomster. Bland åtgärderna till stöd för företagen återfinns skattebefrielse för återinvesterade vinster, en utvidgning av bilskrotningsprogrammet och tillhandahållande av exportstöd. Arbetsmarknadsåtgärderna gäller huvudsakligen stöd till yrkesutbildning för både arbetssökande och anställda. Regeringen har vidare i 2009 års budget velat anslå en betydande del av utgifterna till offentliga investeringar som syftar till att stödja återhämtningsprocessen. I överensstämmelse med urvalet av politikområden i rådets landsspecifika rekommendationer inom ramen för Lissabonstrategin har de rumänska myndigheterna i samband med EU:s betalningsbalansstöd åtagit sig att genomföra strukturreformer för att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i den offentliga förvaltningen, förbättra utnyttjandet av EU-medel, skapa en bättre affärsmiljö och angripa svartarbete.

| 12. | Rumänien har antagit ett konsolideringsprogram för de offentliga finanserna i linje med målet att minska de yttre och inre obalanserna och kraven inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd och från övriga internationella långivare. I konvergensprogrammet bedöms finanspolitiken på grundval av förändringen av det strukturella saldot – beräknat med den allmänt vedertagna metoden – vara restriktiv under hela programperioden. Detta förefaller motiverat med hänsyn till bristen på finanspolitiskt handlingsutrymme och behovet av att rätta till obalanserna i ekonomin. I det uppdaterade programmet väntas referensvärdet på 3 % av BNP för underskottet komma att överskridas fram till 2011. Programmets finanspolitiska mål är förenliga med åtagandena inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd, även om det finns risker som kan påverka resultaten.
  Konvergensprogrammet återspeglar dock inte klart de åtaganden om ytterligare finanspolitiska åtgärder som överenskommits inom ramen för betalningsbalansprogrammet, särskilt i fråga om avstående från löneökningar inom den offentliga sektorn eller införande av personalnedskärningar med motsvarande effekt samt ytterligare minskningar av subventionerna till offentliga organ. Vidare saknas i det uppdaterade programmet åtgärder för att förverkliga åtagandet att reformera de centrala parametrarna för pensionssystemet (t.ex. i fråga om indexeringen av de offentliga pensionerna och pensionsåldern), något som är av avgörande betydelse för att öka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Slutligen ges inte tillräckligt detaljerade uppgifter om de konkreta åtgärder som krävs för att nå underskottsmålen 2010 och 2011 och om dessas effekter på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

12.

Rumänien har antagit ett konsolideringsprogram för de offentliga finanserna i linje med målet att minska de yttre och inre obalanserna och kraven inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd och från övriga internationella långivare. I konvergensprogrammet bedöms finanspolitiken på grundval av förändringen av det strukturella saldot – beräknat med den allmänt vedertagna metoden – vara restriktiv under hela programperioden. Detta förefaller motiverat med hänsyn till bristen på finanspolitiskt handlingsutrymme och behovet av att rätta till obalanserna i ekonomin. I det uppdaterade programmet väntas referensvärdet på 3 % av BNP för underskottet komma att överskridas fram till 2011. Programmets finanspolitiska mål är förenliga med åtagandena inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd, även om det finns risker som kan påverka resultaten.

Konvergensprogrammet återspeglar dock inte klart de åtaganden om ytterligare finanspolitiska åtgärder som överenskommits inom ramen för betalningsbalansprogrammet, särskilt i fråga om avstående från löneökningar inom den offentliga sektorn eller införande av personalnedskärningar med motsvarande effekt samt ytterligare minskningar av subventionerna till offentliga organ. Vidare saknas i det uppdaterade programmet åtgärder för att förverkliga åtagandet att reformera de centrala parametrarna för pensionssystemet (t.ex. i fråga om indexeringen av de offentliga pensionerna och pensionsåldern), något som är av avgörande betydelse för att öka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Slutligen ges inte tillräckligt detaljerade uppgifter om de konkreta åtgärder som krävs för att nå underskottsmålen 2010 och 2011 och om dessas effekter på de offentliga finanserna.

| 13. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3). |
| --- | --- |

13.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3).

Sammantaget är slutsatsen att Rumänien under en allvarlig ekonomisk nedgång som följer på flera år av tillväxt över potentialen har valt en restriktiv inriktning på de offentliga finanserna under 2009–2011, vilket är lämpligt med hänsyn till bristen på finanspolitiskt handlingsutrymme och behovet av att korrigera obalanser. Under 2008 var finanspolitiken fortfarande kraftigt konjunkturförstärkande, framför allt till följd av den snabba ökningen av löneanslagen inom offentlig sektor och svagheter i budgetförvaltningen. I linje med Rumäniens åtaganden inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd avser myndigheterna att genomföra betydande insatser för att konsolidera de offentliga finanserna från och med 2009 genom utgiftsminskningar och med sikte på ett underskott under 3 % av BNP senast 2011. Med hänsyn till riskerna i fråga om det makroekonomiska scenariot för 2009, effektiviteten i genomförandet av de planerade åtgärderna på utgiftssidan och bristen på information om konkreta åtgärder till stöd för konsolideringen av de offentliga finanserna efter 2009 kan de finanspolitiska utfallen komma att bli sämre än vad som beräknats i programmet. Vidare planeras åtgärder för att avhjälpa svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten, bl.a. införande av ett tvingande ramverk på medellång sikt för de offentliga finanserna, fastställande av finanspolitiska bestämmelser, inrättande av ett finanspolitiskt råd och omstrukturering av det offentliga ersättningssystemet. I konvergensprogrammet specificeras dock inte några konkreta mått och steg för att genomföra de planerade åtgärderna för att förbättra den finanspolitiska styrningen.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och med beaktande av de rekommendationer till Rumänien i enlighet med artikel 104.7 i syfte att få det alltför stora underskottet att upphöra som rådet antog den 7 juli 2009 och behovet av att säkerställa hållbar konvergens uppmanas Rumänien, i linje med de ekonomisk-politiska åtgärder som planeras enligt det ekonomiska program som tilldelats betalningsbalansstöd från gemenskapen, att genomföra följande:

| i) | Säkerställa att det alltför stora underskottet upphör senast 2011. I detta syfte genomföra finanspolitiska åtgärder i enlighet med budgeten från februari 2009 och ändringsbudgeten från april 2009, särskilt när det gäller lönerna inom offentlig sektor och pensionsreformen. Vidta ytterligare korrigerande åtgärder om så krävs för att nå underskottsmålet för 2009 och därigenom förverkliga de åtaganden som landet har gjort inom ramen för det program som tilldelats betalningsbalansstöd från EG. Specificera åtgärder till stöd för den planerade minskningen av underskottet under 2010 och 2011, särskilt sådana som ligger till grund för den planerade minskningen av anslaget till lönerna inom offentlig sektor. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa att det alltför stora underskottet upphör senast 2011. I detta syfte genomföra finanspolitiska åtgärder i enlighet med budgeten från februari 2009 och ändringsbudgeten från april 2009, särskilt när det gäller lönerna inom offentlig sektor och pensionsreformen. Vidta ytterligare korrigerande åtgärder om så krävs för att nå underskottsmålet för 2009 och därigenom förverkliga de åtaganden som landet har gjort inom ramen för det program som tilldelats betalningsbalansstöd från EG. Specificera åtgärder till stöd för den planerade minskningen av underskottet under 2010 och 2011, särskilt sådana som ligger till grund för den planerade minskningen av anslaget till lönerna inom offentlig sektor.

| ii) | Vidta konkreta åtgärder för att som planerat stärka den finanspolitiska styrningen och öka transparensen, särskilt genom att fastställa ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna, inrätta ett oberoende finanspolitiskt råd, införa tak för ändringar av budgeten under löpande verksamhetsår och fastställa finanspolitiska bestämmelser samt omstrukturera det offentliga ersättningssystemet, även i fråga om löner och bonusprogram. När det gäller skatteförvaltningen, öka effektiviteten i uppbörden genom en reform av skatteförvaltningen och vidgat skatteunderlag. |
| --- | --- |

ii)

Vidta konkreta åtgärder för att som planerat stärka den finanspolitiska styrningen och öka transparensen, särskilt genom att fastställa ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna, inrätta ett oberoende finanspolitiskt råd, införa tak för ändringar av budgeten under löpande verksamhetsår och fastställa finanspolitiska bestämmelser samt omstrukturera det offentliga ersättningssystemet, även i fråga om löner och bonusprogram. När det gäller skatteförvaltningen, öka effektiviteten i uppbörden genom en reform av skatteförvaltningen och vidgat skatteunderlag.

| iii) | Påskynda reformen av pensionssystemet (särskilt i fråga om indexering av pensioner och pensionsålder) för att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet samt effektivisera finansieringen av vården. |
| --- | --- |

iii)

Påskynda reformen av pensionssystemet (särskilt i fråga om indexering av pensioner och pensionsålder) för att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet samt effektivisera finansieringen av vården.

| iv) | Förstärka utbudet i ekonomin genom påtagliga framsteg i genomförandet av strukturreformerna, särskilt genom ökad effektivitet och rationalisering av den offentliga förvaltningen, förbättrad affärsmiljö, bekämpande av svartarbete samt ökad kapacitet att utnyttja EU-medel. |
| --- | --- |

iv)

Förstärka utbudet i ekonomin genom påtagliga framsteg i genomförandet av strukturreformerna, särskilt genom ökad effektivitet och rationalisering av den offentliga förvaltningen, förbättrad affärsmiljö, bekämpande av svartarbete samt ökad kapacitet att utnyttja EU-medel.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring i %) | KP juni 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| KOM våren 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | — |
| KP dec. 2007 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | — |
| HIKP-inflation (%) | KP juni 2009 | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| KOM våren 2009 | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | — |
| KP dec. 2007 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | — |
| Produktionsgap (4) (% av potentiell BNP) | KP juni 2009 | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| KOM våren 2009 (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | — |
| KP dec. 2007 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (% av BNP) | KP juni 2009 | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| KOM våren 2009 | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | — |
| KP dec. 2007 | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | — |
| Offentliga inkomster (% av BNP) | KP juni 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| KOM våren 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | — |
| KP dec. 2007 | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | — |
| Offentliga utgifter (% av BNP) | KP juni 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| KOM våren 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | — |
| KP dec. 2007 | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | — |
| Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP juni 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| KOM våren 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | — |
| KP dec. 2007 | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | — |
| Primärt saldo (% av BNP) | KP juni 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| KOM våren 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | — |
| KP dec. 2007 | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | — |
| Konjunkturrensat saldo (4) (% av BNP) | KP juni 2009 | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM våren 2009 | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | — |
| KP dec. 2007 | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | — |
| Strukturellt saldo (6) (% av BNP) | KP juni 2009 | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM våren 2009 | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | — |
| KP dec. 2007 | 3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | — |
| Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KP juni 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| KOM våren 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | — |
| KP dec. 2007 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | — |
| Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens vårprognos 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP (förändring i %)

KP juni 2009

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

KOM våren 2009

6,2

7,1

–4,0

0,0

—

KP dec. 2007

6,1

6,5

6,1

5,8

—

HIKP-inflation (%)

KP juni 2009

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

KOM våren 2009

4,9

7,9

5,8

3,5

—

KP dec. 2007

4,8

5,7

4,0

3,3

—

Produktionsgap (4) (% av potentiell BNP)

KP juni 2009

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

KOM våren 2009 (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

—

KP dec. 2007

2,1

2,1

1,8

1,1

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (% av BNP)

KP juni 2009

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

KOM våren 2009

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

—

KP dec. 2007

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

—

Offentliga inkomster (% av BNP)

KP juni 2009

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

KOM våren 2009

34,0

33,1

33,4

33,3

—

KP dec. 2007

37,4

39,8

39,9

40,8

—

Offentliga utgifter (% av BNP)

KP juni 2009

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

KOM våren 2009

36,6

38,5

38,5

38,9

—

KP dec. 2007

40,3

42,7

42,8

43,2

—

Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP)

KP juni 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

KOM våren 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

—

KP dec. 2007

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

—

Primärt saldo (% av BNP)

KP juni 2009

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

KOM våren 2009

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

—

KP dec. 2007

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

—

Konjunkturrensat saldo (4) (% av BNP)

KP juni 2009

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM våren 2009

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

—

KP dec. 2007

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

—

Strukturellt saldo (6) (% av BNP)

KP juni 2009

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM våren 2009

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

—

KP dec. 2007

3,4

–3,4

–3,4

–2,7

—

Offentlig bruttoskuld (% av BNP)

KP juni 2009

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

KOM våren 2009

12,7

13,6

18,2

22,7

—

KP dec. 2007

11,9

13,6

14,2

14,9

—

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens vårprognos 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se rådets beslut 2009/458/EG av den 6 maj 2009 om ömsesidigt bistånd till Rumänien och rådets beslut 2009/459/EG av den 6 maj 2009 om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Rumänien.

(3)  Bland annat saknas uppgifter om arbetstid, offentliga utgifter fördelade på verksamhetsområden och flera uppgifter som rör de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(4)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % respektive 3,2 % under perioden 2007–2010.3.3

(6)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,2 % av BNP under 2007 (underskottsminskande) och 0 % under perioden 2008–2011 enligt det senaste konvergensprogrammet och 0 % under perioden 2008–2010 enligt kommissionens vårprognos 2009.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens vårprognos 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5522 – Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 170/03

Kommissionen beslutade den 16 juli 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5522. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5522. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5532 – Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 170/04

Kommissionen beslutade den 29 juni 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5532. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5532. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/13

---

Eurons växelkurs (1)

21 juli 2009

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4223 |
| JPY | japansk yen | 134,10 |
| DKK | dansk krona | 7,4464 |
| GBP | pund sterling | 0,86530 |
| SEK | svensk krona | 10,8925 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5186 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,9515 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,815 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 271,30 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7005 |
| PLN | polsk zloty | 4,2525 |
| RON | rumänsk leu | 4,2368 |
| TRY | turkisk lira | 2,1360 |
| AUD | australisk dollar | 1,7438 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5689 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0229 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,1647 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0491 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 774,19 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,1587 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,7153 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3340 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 301,78 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0378 |
| PHP | filippinsk peso | 68,161 |
| RUB | rysk rubel | 44,1100 |
| THB | thailändsk baht | 48,351 |
| BRL | brasiliansk real | 2,7010 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8597 |
| INR | indisk rupie | 68,8960 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4223

JPY

japansk yen

134,10

DKK

dansk krona

7,4464

GBP

pund sterling

0,86530

SEK

svensk krona

10,8925

CHF

schweizisk franc

1,5186

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,9515

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,815

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

271,30

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7005

PLN

polsk zloty

4,2525

RON

rumänsk leu

4,2368

TRY

turkisk lira

2,1360

AUD

australisk dollar

1,7438

CAD

kanadensisk dollar

1,5689

HKD

Hongkongdollar

11,0229

NZD

nyzeeländsk dollar

2,1647

SGD

singaporiansk dollar

2,0491

KRW

sydkoreansk won

1 774,19

ZAR

sydafrikansk rand

11,1587

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,7153

HRK

kroatisk kuna

7,3340

IDR

indonesisk rupiah

14 301,78

MYR

malaysisk ringgit

5,0378

PHP

filippinsk peso

68,161

RUB

rysk rubel

44,1100

THB

thailändsk baht

48,351

BRL

brasiliansk real

2,7010

MXN

mexikansk peso

18,8597

INR

indisk rupie

68,8960

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/14

---

Utdrag ur beslut om Kaupthing Bank Luxembourg S.A. med tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut

2009/C 170/06

UTVIDGNING AV FÖRVALTARNAS UPPDRAG BETRÄFFANDE KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.

Genom dom avgiven den 22 juni 2009 vid offentlig förhandling efter att ha hört förvaltarna och ombudet för Kaupthing Bank Luxembourg S.A, företrädarna för tillsynsmyndigheten för finanssektorn och allmänna åklagaren kompletterar distriktsdomstolen för Luxemburg, andra avdelningen, handelsroteln, de domar som distriktsdomstolen för Luxemburg avgav den 9 och 31 oktober 2008, den 2 april 2009 samt den dom som appellationsdomstolen i Luxemburg avgav den 28 januari 2009, med följande tillägg:

| ”— | förvaltarna har befogenhet att fastställa huruvida de villkor som ställs på omstruktureringsplanen har uppfyllts, |
| --- | --- |

”—

förvaltarna har befogenhet att fastställa huruvida de villkor som ställs på omstruktureringsplanen har uppfyllts,

| — | förvaltarna har rätt att godkänna tekniska ändringar i kontrakt som ingår i omstruktureringsplanen, och av villkoren (Terms and Conditions) i kontraktsförpliktelserna samt att korrigera uppenbara skrivfel i detta sammanhang, |
| --- | --- |

—

förvaltarna har rätt att godkänna tekniska ändringar i kontrakt som ingår i omstruktureringsplanen, och av villkoren (Terms and Conditions) i kontraktsförpliktelserna samt att korrigera uppenbara skrivfel i detta sammanhang,

| — | förvaltarna har, fram till omröstning om förslaget till uppdelning av banken, rätt att slutföra förhandlingarna om SPV KI Securities juridiska struktur som ännu inte slutgiltigt fastställts i det inlämnade förslaget, särskilt vad gäller fördelning av rättigheter och skyldigheter i förening med SPV KI Securities till ett av de två bolag som kommer att uppstå vid bankens splittring, |
| --- | --- |

—

förvaltarna har, fram till omröstning om förslaget till uppdelning av banken, rätt att slutföra förhandlingarna om SPV KI Securities juridiska struktur som ännu inte slutgiltigt fastställts i det inlämnade förslaget, särskilt vad gäller fördelning av rättigheter och skyldigheter i förening med SPV KI Securities till ett av de två bolag som kommer att uppstå vid bankens splittring,

| — | den vinst som följer av den godkända omstruktureringsplanen förbehålls banken, och de borgensmän, garanter och andra personer som ställt säkerhet av något slag till förmån för en rekonstruerad fordringsägare, som omstrukturerats med avseende på hela eller en del av den omstrukturerade skulden, kan inte göra anspråk på den. Domstolen som utser aktiebolaget PricewaterhouseCoopers, representerat av Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, och advokat Franz FAYOT, till förvaltare av egendom under tvångsförvaltning med uppdraget att öppna ett konto i en bank i Luxemburg, med befogenhet som förvaltare över de medel som kommer att överföras från staten och AGDL, och att med staten och AGDL avtala om närmare bestämmelser för hur nämnda konto ska användas, konstaterar att bankens betalningsinställelse upphör samtidigt med aktieägarnas godkännande av bankens delning, som kommer att leda till bankens upplösning utan likvidering.” |
| --- | --- |

—

den vinst som följer av den godkända omstruktureringsplanen förbehålls banken, och de borgensmän, garanter och andra personer som ställt säkerhet av något slag till förmån för en rekonstruerad fordringsägare, som omstrukturerats med avseende på hela eller en del av den omstrukturerade skulden, kan inte göra anspråk på den. Domstolen som utser aktiebolaget PricewaterhouseCoopers, representerat av Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, och advokat Franz FAYOT, till förvaltare av egendom under tvångsförvaltning med uppdraget att öppna ett konto i en bank i Luxemburg, med befogenhet som förvaltare över de medel som kommer att överföras från staten och AGDL, och att med staten och AGDL avtala om närmare bestämmelser för hur nämnda konto ska användas, konstaterar att bankens betalningsinställelse upphör samtidigt med aktieägarnas godkännande av bankens delning, som kommer att leda till bankens upplösning utan likvidering.”

Domen kan inte omprövas, och inte heller överklagas av tredje man.

Förvaltarna

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l. företrädd av Emmanuelle Caruel-Henniaux, och Franz Fayot.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 22.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2009/C 170/07

| 1. | Kommissionen mottog den 13 juli 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget 3i Group plc (3i Group, Storbritannien) och företagen H.I.G Europe Capital Partners, L.P. och Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., som tillhör H.I.G. Capital group of funds (H.I.G. Capital, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Volnay B.V. (Volnay, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 13 juli 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget 3i Group plc (3i Group, Storbritannien) och företagen H.I.G Europe Capital Partners, L.P. och Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., som tillhör H.I.G. Capital group of funds (H.I.G. Capital, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Volnay B.V. (Volnay, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | 3i Group: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

3i Group: Riskkapitalbolag,

| — | H.I.G. Capital: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- |

—

H.I.G. Capital: Riskkapitalbolag,

| — | Volnay B.V.: Tidskriftspublicering och tillhandahållande av reklamutrymme i Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Volnay B.V.: Tidskriftspublicering och tillhandahållande av reklamutrymme i Nederländerna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5590 – 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---