# Euroopa Liidu C 165/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.165.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide17. juuli 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.165.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 165

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide17. juuli 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 165/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 165/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 165/03 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2009/C 165/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (kliiring ja arveldamine) kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Kokkuvõte komisjoni otsusest 2. juuni 2004. EÜ asutamislepingu artiklile 82 vastava menetluse kohta (COMP/38.096 – Clearstream (kliiring ja arveldamine)) (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1958 all) | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 165/03

Euro vahetuskurss

4

2009/C 165/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (kliiring ja arveldamine) kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

5

2009/C 165/05

Kokkuvõte komisjoni otsusest 2. juuni 2004. EÜ asutamislepingu artiklile 82 vastava menetluse kohta (COMP/38.096 – Clearstream (kliiring ja arveldamine)) (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1958 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1958 all)

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 165/06 | Riigiabi – Ungari – Riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) – Võimalik abi Péti Nitrogénművekile – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 165/06

Riigiabi – Ungari – Riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) – Võimalik abi Péti Nitrogénművekile – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 165/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 617/08 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Technology Transfer Institues |
| Õiguslik alus | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 130 milj DKK; Kavandatud abi kogusumma: 780 milj DKK |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | Meede ei kujuta endast abi |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.6.2009

Riikliku abi viitenumber

N 617/08

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Technology Transfer Institues

Õiguslik alus

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 130 milj DKK; Kavandatud abi kogusumma: 780 milj DKK

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

1.1.2009–31.12.2014

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

Meede ei kujuta endast abi

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 53/09 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Õiguslik alus | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tööhõive |
| Abi vorm | Sotsiaalkindlustushüvitis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 0,13 milj EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | kuni 1.6.2011 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.7.2009

Riikliku abi viitenumber

N 53/09

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Õiguslik alus

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tööhõive

Abi vorm

Sotsiaalkindlustushüvitis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,13 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 1.6.2011

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Servicio Público de Empleo Estatal

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 165/02

9. juulil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5513 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5513 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/4

---

Euro vahetuskurss (1)

16. juuli 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4130 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,63 |
| DKK | Taani kroon | 7,4456 |
| GBP | Inglise nael | 0,85910 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0135 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5154 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0015 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,861 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 272,82 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7005 |
| PLN | Poola zlott | 4,2900 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2313 |
| TRY | Türgi liir | 2,1570 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7582 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5787 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,9512 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1852 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0501 |
| KRW | Korea won | 1 795,45 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4575 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,6526 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3270 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 305,53 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0465 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,739 |
| RUB | Vene rubla | 44,9351 |
| THB | Tai baht | 48,130 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7279 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1829 |
| INR | India ruupia | 68,7710 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4130

JPY

Jaapani jeen

132,63

DKK

Taani kroon

7,4456

GBP

Inglise nael

0,85910

SEK

Rootsi kroon

11,0135

CHF

Šveitsi frank

1,5154

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0015

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,861

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

272,82

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7005

PLN

Poola zlott

4,2900

RON

Rumeenia leu

4,2313

TRY

Türgi liir

2,1570

AUD

Austraalia dollar

1,7582

CAD

Kanada dollar

1,5787

HKD

Hong Kongi dollar

10,9512

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1852

SGD

Singapuri dollar

2,0501

KRW

Korea won

1 795,45

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4575

CNY

Hiina jüaan

9,6526

HRK

Horvaatia kuna

7,3270

IDR

Indoneesia ruupia

14 305,53

MYR

Malaisia ringit

5,0465

PHP

Filipiini peeso

67,739

RUB

Vene rubla

44,9351

THB

Tai baht

48,130

BRL

Brasiilia reaal

2,7279

MXN

Mehhiko peeso

19,1829

INR

India ruupia

68,7710

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/5

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(kliiring ja arveldamine) kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

2009/C 165/04

Käesolevat juhtumit käsitleva otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmised tähelepanekud.

Vastuväited saadeti 28. märtsil 2003 ettevõtjale Clearstream International SA (edaspidi „CI”) Luksemburgis ja ettevõtjale Clearstream Banking AG (edaspidi „CBF”) Frankfurdis. Pooled said vastuväited kätte 31. märtsil 2003.

9. aprillil 2003 taotlesid pooled juurdepääsu toimikule. Juurdepääs tagati 14. aprillil 2003. Haldusvea tõttu võimaldati pooltele juurdepääs ühele konfidentsiaalseks liigitatud dokumendile. Kõnealune dokument oli ettevõtja Euroclear Bank S.A./N.V. (edaspidi „EB”) sisene memorandum, milles olid kehtestatud eesmärgid ja strateegia, mida ettevõtja kavatses kohtumisel vastu võtta. Ettevõtjat EB teavitati käesolevast veast enne suulist ärakuulamist. Vastupidiselt komisjoni asjaomaste talituste hinnangule arvasid osapooled, et konfidentsiaalseks liigitatud dokument sisaldas leevendavaid tõendeid, mida tuleks kasutada nende kasuks komisjoni lõplikus otsuses. Minu seisukoht on, et kõnealune dokument ei sisalda süütust kinnitavat teavet, mis peaks pooltele olema vajadusel kättesaadav või mida tuleks kasutada komisjoni lõplikus otsuses.

Vastuväidetele vastamiseks anti pooltele aega kaks kuud.

30. mai 2003 kirjaga vastasid poolte seaduslikud esindajad vastuväidetele. Vastus saabus 3. juunil 2003.

Pooled taotlesid suulist ärakuulamist, mis toimus 24. juulil 2003. aastal.

EB taotles 8. aprilli 2003. aasta e-kirjaga suulisel ärakuulamisel osalemise luba ja vastuväidete mittekonfidentsiaalset versiooni. Mõlemad taotlused kiideti heaks ja 2. mail 2003 edastati ettevõtjale EB vastuväidete mittekonfidentsiaalne versioon. 13. juunil 2003 esitas EB oma märkused. Ettevõtjal EB võimaldati vaadata üle vastuväited enne nende teatavaks tegemist teistele pooltele, välja arvatud Clearstream, sest need võisid sisaldada konfidentsiaalset teavet EB kohta.

Pärast suulist ärakuulamist jätkasid komisjoni asjaomased talitused juhtumi uurimist, saates artikli 11 kohased kirjad juhtumi pooltele 25. juulil 2003 ja ettevõtjale EB 29. juulil 2003. Vastused, mis saadi kätte 1. septembril (pooled) ja 28. oktoobril 2003 (EB), lisati toimikule.

25. augustil 2003 taotlesid pooled täiendavat juurdepääsu toimikule. Nende taotlus oli seotud kahe vastusega, mille maht oli 367 lehekülge ja mille Euroclear oli saatnud vastuseks komisjoni artikli 11 kohastele kirjadele. Komisjoni asjaomased talitused vastasid 6. oktoobril 2003, lubades juurdepääsu dokumentide 141 leheküljele. Selgitati, et ülejäänud leheküljed sisaldavad ettevõtja Euroclear ning tema klientide või tarnijate vahelisi lepinguid, mis kujutavad endast ärisaladust. Komisjoni asjaomased talitused esitasid lühikesed selgitused asjaomaste lepingute sisu kohta. Pooled ei esitanud sisu kohta ärakuulamise eest vastutavale ametnikule vastuväiteid.

3. novembril 2003 lubati toimikule täiendavat juurdepääsu. Komisjoni asjakohaste talituste 6. oktoobri 2003 vastuse kohaselt anti juurdepääs täiendavatele dokumentidele, mis olid toimikule lisatud pärast 14. aprilli 2003.

3. novembril 2003 toimus komisjoni asjakohaste talituste ja osapoolte vaheline kohtumine. Pooled esitasid oma seisukohad selle kohta, kuidas nende täiendavalt esitatud materjali peaks tõlgendama. Komisjoni asjakohased talitused selgitasid oma kavatsusi suulisel ärakuulamisel saadud teabe kasutamise kohta. Sellega seoses saatsid komisjoni asjakohased talitused 17. novembril 2003 pooltele kirja, selgitades täiendavalt saadud teabe tõlgendust, mille komisjon kavatses oma lõplikus otsuses vastu võtta. Pooltel võimaldati kuni 1. detsembrini 2003 kirja kohta arvamust avaldada.

Suulise ärakuulamise järel jäid pooltele esitatud vastuväited jõusse. Sellegipoolest otsustas komisjon pooltele trahve mitte määrata.

Eespool nimetatut silmas pidades leian, et käesoleva juhtumi poolte ja kolmandate osapoolte õigusest ärakuulamisele on kinni peetud. Otsuse eelnõus käsitletakse ainult neid vastuväiteid, mille kohta pooltele on antud võimalus oma seisukohti väljendada.

Brüssel 5. mai 2004

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/7

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest

2. juuni 2004.

EÜ asutamislepingu artiklile 82 vastava menetluse kohta

(COMP/38.096 – Clearstream (kliiring ja arveldamine))

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1958 all)

(ainult saksakeelne tekst on autentne)

2009/C 165/05

2. juuni 2004 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 kohast menetlust. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas määratud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuve. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes ja komisjoni töökeeltes on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas tekstis esitatakse kokkuvõte komisjoni 2. juuni 2004. aasta otsusest eespool nimetatud juhtumi kohta. Otsuses leitakse, et Clearstream Banking AG, mida tuntakse ka kui Clearstream Banking Frankfurt (CBF), ja tema emaettevõtja Clearstream International (CI), mida koos tähistatakse nimega „Clearstream”, on rikkunud asutamislepingu artiklit 82. Juhtumis käsitletakse Clearstreami keeldumist osutada konkreetseid väärtpaberite kliiringu- ja arveldusteenuseid Euroclear Bank SA-le (EB) ja EB-le kahju tekitavate diskrimineerivate hindade kohaldamist. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas tekstis esitatakse kokkuvõte komisjoni 2. juuni 2004. aasta otsusest eespool nimetatud juhtumi kohta. Otsuses leitakse, et Clearstream Banking AG, mida tuntakse ka kui Clearstream Banking Frankfurt (CBF), ja tema emaettevõtja Clearstream International (CI), mida koos tähistatakse nimega „Clearstream”, on rikkunud asutamislepingu artiklit 82. Juhtumis käsitletakse Clearstreami keeldumist osutada konkreetseid väärtpaberite kliiringu- ja arveldusteenuseid Euroclear Bank SA-le (EB) ja EB-le kahju tekitavate diskrimineerivate hindade kohaldamist.

| 2. | Menetlus lähtus ex officio uurimisest, mille eesmärk oli välja selgitada, kas ühenduse konkurentsipoliitikat on EL-i väärtpaberite kauplemisjärgses sektoris rakendatud õigesti. Komisjon uuris eelkõige i) juurdepääsu, ii) hindasid, iii) ainuõiguste kokkuleppeid ja iv) konsolideerimist. Järgnevalt keskenduti Clearstreami võimalike kuritarvituste uurimisele. |
| --- | --- |

2.

Menetlus lähtus ex officio uurimisest, mille eesmärk oli välja selgitada, kas ühenduse konkurentsipoliitikat on EL-i väärtpaberite kauplemisjärgses sektoris rakendatud õigesti. Komisjon uuris eelkõige i) juurdepääsu, ii) hindasid, iii) ainuõiguste kokkuleppeid ja iv) konsolideerimist. Järgnevalt keskenduti Clearstreami võimalike kuritarvituste uurimisele.

| 3. | 28. märtsil 2003 esitas komisjon Clearstreamile vastuväited. Clearstream reageeris vastuväidetele ning tutvustas täiendavalt oma seisukohti 24. juulil 2003 aset leidnud ärakuulamisel. |
| --- | --- |

3.

28. märtsil 2003 esitas komisjon Clearstreamile vastuväited. Clearstream reageeris vastuväidetele ning tutvustas täiendavalt oma seisukohti 24. juulil 2003 aset leidnud ärakuulamisel.

| 4. | Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes on märgitud, et Clearstreami õigust kaitsele on järgitud. |
| --- | --- |

4.

Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes on märgitud, et Clearstreami õigust kaitsele on järgitud.

| 5. | 30. aprillil 2004 tuli kokku konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee ning esitas asja kohta pooldava arvamuse. |
| --- | --- |

5.

30. aprillil 2004 tuli kokku konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee ning esitas asja kohta pooldava arvamuse.

| 6. | Trahve ei ole määratud. Nii otsuse kui ka trahvide määramata jätmise ettepaneku põhjendusi kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

6.

Trahve ei ole määratud. Nii otsuse kui ka trahvide määramata jätmise ettepaneku põhjendusi kirjeldatakse allpool.

1.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

| 7. | Clearstreami juhtum käsitleb EL-i konkurentsieeskirjade kohaldamist konkreetse sündmusteahela suhtes konkreetsel ajahetkel. Juhtumi puhul kohaldatakse konkurentsieeskirju nende sündmuste suhtes. Juhtumi raames ei tehta ettekirjutusi õigusruumi või -normide kohta. |
| --- | --- |

7.

Clearstreami juhtum käsitleb EL-i konkurentsieeskirjade kohaldamist konkreetse sündmusteahela suhtes konkreetsel ajahetkel. Juhtumi puhul kohaldatakse konkurentsieeskirju nende sündmuste suhtes. Juhtumi raames ei tehta ettekirjutusi õigusruumi või -normide kohta.

| 8. | Juhtumi keerukus tuleneb väärtpaberite kliiringu ja arvelduse sektori iseloomust. Selles sektoris toimuvad protsessid on keerulised, terminoloogia ebaühtlane, erinevatel tasanditel on palju osalejaid ning reguleerivate asutuste ja ettevõtlusjõudude toimel leiavad aset märkimisväärsed muudatused. |
| --- | --- |

8.

Juhtumi keerukus tuleneb väärtpaberite kliiringu ja arvelduse sektori iseloomust. Selles sektoris toimuvad protsessid on keerulised, terminoloogia ebaühtlane, erinevatel tasanditel on palju osalejaid ning reguleerivate asutuste ja ettevõtlusjõudude toimel leiavad aset märkimisväärsed muudatused.

| 9. | Väärtpaberitega kauplemisele järgnevad peamised protsessid võib kokku võtta järgmiselt:






  — | Kliiring on toiming, mis leiab aset kauplemise ja arvelduse vahelisel ajal. Kliiring tagab, et ostja ja müüja on kokku lepppinud identse tehingu suhtes, ning et müüja müüb väärtpabereid, mida ta on volitatud müüma. |
| --- | --- | --- |

9.

Väärtpaberitega kauplemisele järgnevad peamised protsessid võib kokku võtta järgmiselt:

—

Kliiring on toiming, mis leiab aset kauplemise ja arvelduse vahelisel ajal. Kliiring tagab, et ostja ja müüja on kokku lepppinud identse tehingu suhtes, ning et müüja müüb väärtpabereid, mida ta on volitatud müüma.

| — | Arveldus on väärtpaberite lõplik üleandmine müüjalt ostjale ja raha ülekandmine ostjalt müüjale ning sellekohaste märgete kandmine väärtpaberikontodele. |
| --- | --- |

—

Arveldus on väärtpaberite lõplik üleandmine müüjalt ostjale ja raha ülekandmine ostjalt müüjale ning sellekohaste märgete kandmine väärtpaberikontodele.

| 10. | Lisaks väätpaberitehingu teostamiseks vajalikele sammudele tuleb väärtpabereid ka turvaliselt hoida. Termineid „väärtpaberite hoidmine” (safekeeping) ja „väärtpaberite säilitamine” (custody) kasutatakse üksteist asendavalt ning need tähendavad reaalset hoidmist selle asutuse käes, kes säilitab väärtpabereid kas füüsiliselt või elektrooniliselt. Inglise keeles kasutatakse selle kohta ka väljendeid „primary deposit”, s.t esmane hoidmine, või „final custody”, s.t lõplik säilitamine. Asutused, mis ei tegele väärtpaberite lõpliku säilitamisega, osutavad väärtpaberitega seotud teenuseid vahendajatena. |
| --- | --- |

10.

Lisaks väätpaberitehingu teostamiseks vajalikele sammudele tuleb väärtpabereid ka turvaliselt hoida. Termineid „väärtpaberite hoidmine” (safekeeping) ja „väärtpaberite säilitamine” (custody) kasutatakse üksteist asendavalt ning need tähendavad reaalset hoidmist selle asutuse käes, kes säilitab väärtpabereid kas füüsiliselt või elektrooniliselt. Inglise keeles kasutatakse selle kohta ka väljendeid „primary deposit”, s.t esmane hoidmine, või „final custody”, s.t lõplik säilitamine. Asutused, mis ei tegele väärtpaberite lõpliku säilitamisega, osutavad väärtpaberitega seotud teenuseid vahendajatena.

| 11. | Kliiringu- ja arveldusteenuseid võivad osutada väärtpaberite keskdepositooriumid, (2) rahvusvahelised väärtpaberite keskdepositooriumid (3) või muud vahendajad, nagu pangad. Iga asutus võib esmasturul teostada kliiringut ja arveldamist (4) siiski ainult väärtpaberitega, mis on tema käes lõplikuks säilitamiseks. Käesoleva juhtumi korral on kõik väärtpaberid, mis on emiteeritud Saksa seaduste kohaselt ja mida säilitatakse koos, (5) antud säilitamiseks CBF-i kätte, ja seetõttu võib ainult CBF teostada asjaomaste väärtpaberitega kliiringut ja arveldamist esmasturul. |
| --- | --- |

11.

Kliiringu- ja arveldusteenuseid võivad osutada väärtpaberite keskdepositooriumid, (2) rahvusvahelised väärtpaberite keskdepositooriumid (3) või muud vahendajad, nagu pangad. Iga asutus võib esmasturul teostada kliiringut ja arveldamist (4) siiski ainult väärtpaberitega, mis on tema käes lõplikuks säilitamiseks. Käesoleva juhtumi korral on kõik väärtpaberid, mis on emiteeritud Saksa seaduste kohaselt ja mida säilitatakse koos, (5) antud säilitamiseks CBF-i kätte, ja seetõttu võib ainult CBF teostada asjaomaste väärtpaberitega kliiringut ja arveldamist esmasturul.

| 12. | Otsuses käsitletakse väärtpaberite töötlemisteenuseid (kliiring ja arveldamine), mitte nende säilitamisteenuseid. CBF osutab teenuseid CASCADE-nimelise infotehnoloogilise platvormi vahendusel. CASCADE RS-i (CASCADE alamsüsteem, millele EB-l juurdepääsu ei võimaldatud) kasutatakse teabe sisestamiseks nimeliste aktsiate kohta. Seda süsteemi on vaja ainult aeg-ajalt ajakohastada (näiteks enne üldkoosolekut) ning tal ei ole seost nimeliste aktsiate tehingute töötlemisega. Sellegipoolest keeldus CBF andmast EB-le õigust registreeritud aktsiate töötlemiseks CASCADE platvormil, kuni EB ei omanud juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile. |
| --- | --- |

12.

Otsuses käsitletakse väärtpaberite töötlemisteenuseid (kliiring ja arveldamine), mitte nende säilitamisteenuseid. CBF osutab teenuseid CASCADE-nimelise infotehnoloogilise platvormi vahendusel. CASCADE RS-i (CASCADE alamsüsteem, millele EB-l juurdepääsu ei võimaldatud) kasutatakse teabe sisestamiseks nimeliste aktsiate kohta. Seda süsteemi on vaja ainult aeg-ajalt ajakohastada (näiteks enne üldkoosolekut) ning tal ei ole seost nimeliste aktsiate tehingute töötlemisega. Sellegipoolest keeldus CBF andmast EB-le õigust registreeritud aktsiate töötlemiseks CASCADE platvormil, kuni EB ei omanud juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile.

1.1.   Asjakohane turg

| 13. | Asjakohane turg on Saksa õigusaktide kohaselt emiteeritud väärtpaberite esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamine emiteeriva väärtpaberite keskdepositooriumi (s.o väärtpaberite keskdepositoorium, mis on väärtpaberite säilitaja) poolt teistes liikmesriikides asuvatele väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumitele. Kliiringu ja arvelduse puhul muutub väärtpaberite seis emiteerivas väärtpaberite keskdepositooriumis (Saksa õigusaktide kohaselt emiteeritud väärtpaberite puhul on selleks CBF) oleval kontol. Seevastu järelturul toimuv kliiring ja arveldused teostatakse järgnevatel turgudel vahendajate oma kannete abil. See hõlmab nii tehinguid, kus vahendajad kajastavad oma klientide kontodel aset leidnud esmasturul teostatud kliiringtehingute ja arvelduste tulemusi, kui ka sisetehingute järgseid kontoväljavõtteid. Sisetehingud on tehingud, mida vahendaja suudab teostada oma kannete abil (nt kui ostjal ja müüjal on konto tema juures). |
| --- | --- |

13.

Asjakohane turg on Saksa õigusaktide kohaselt emiteeritud väärtpaberite esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamine emiteeriva väärtpaberite keskdepositooriumi (s.o väärtpaberite keskdepositoorium, mis on väärtpaberite säilitaja) poolt teistes liikmesriikides asuvatele väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumitele. Kliiringu ja arvelduse puhul muutub väärtpaberite seis emiteerivas väärtpaberite keskdepositooriumis (Saksa õigusaktide kohaselt emiteeritud väärtpaberite puhul on selleks CBF) oleval kontol. Seevastu järelturul toimuv kliiring ja arveldused teostatakse järgnevatel turgudel vahendajate oma kannete abil. See hõlmab nii tehinguid, kus vahendajad kajastavad oma klientide kontodel aset leidnud esmasturul teostatud kliiringtehingute ja arvelduste tulemusi, kui ka sisetehingute järgseid kontoväljavõtteid. Sisetehingud on tehingud, mida vahendaja suudab teostada oma kannete abil (nt kui ostjal ja müüjal on konto tema juures).

| 14. | Pooled on väitnud, et kliiringu ja arvelduste esmas- ja järelturud ei ole erinevad. |
| --- | --- |

14.

Pooled on väitnud, et kliiringu ja arvelduste esmas- ja järelturud ei ole erinevad.

| 15. | Otsuses vaadeldakse üksikasjalikult Clearstreami ja EB seisukohti seoses asjakohase turu määratlusega. Clearstream väidab, et haldurite (vahendajate) teostatud kliiring ja arveldused asendavad CBF-i teostatud kliiringut ja arveldusi. Samalaadselt väidab EB, (6) et sisetehing piirab väärtpaberite keskdepositooriumite konkurentsi. Need väited on otsusega ümber lükatud järgmiselt:






  — | on olemas grupp kliiringu- ja arveldusteenuste pakkujaid, kelle puhul kaudne ligipääs emiteerivale väärtpaberite keskdepositooriumile (antud juhul CBF) vahendaja kaudu ei asenda vahetut juurdepääsu (halvemad tähtajad, suurem risk ja keerukus, lisakulud ja vahendaja kasutamisest tulenev võimalik huvide konflikt); |
| --- | --- | --- |

15.

Otsuses vaadeldakse üksikasjalikult Clearstreami ja EB seisukohti seoses asjakohase turu määratlusega. Clearstream väidab, et haldurite (vahendajate) teostatud kliiring ja arveldused asendavad CBF-i teostatud kliiringut ja arveldusi. Samalaadselt väidab EB, (6) et sisetehing piirab väärtpaberite keskdepositooriumite konkurentsi. Need väited on otsusega ümber lükatud järgmiselt:

—

on olemas grupp kliiringu- ja arveldusteenuste pakkujaid, kelle puhul kaudne ligipääs emiteerivale väärtpaberite keskdepositooriumile (antud juhul CBF) vahendaja kaudu ei asenda vahetut juurdepääsu (halvemad tähtajad, suurem risk ja keerukus, lisakulud ja vahendaja kasutamisest tulenev võimalik huvide konflikt);

| — | lisaks sellele, et kliiringu ja arvelduste teostamine järelturul ei ole alternatiiviks selliste klientide (vahendajate) jaoks, kes soovivad saada kliiringu- ja arveldusteenuseid esmasturul nii, et oleks võimalik pakkuda tõhusat ja konkurentsivõimelist kliiringu- ja arveldusteenuste järelturgu oma klientidele, ei ole ka ükski vahendaja võimeline teostama emiteerivas väärtpaberite keskdepositooriumis hoitavate väärtpaberitega kõiki erinevate poolte tehinguid sisetehingutena. Käesolev juhtum on konkreetselt seotud olukorraga, kus vahendaja (EB) taotles emiteerivalt väärtpaberite keskdepositooriumilt esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid, ning ei saanud asendusteenuseid ei sama asutuse ega mõne teise asutuse vahendajalt; |
| --- | --- |

—

lisaks sellele, et kliiringu ja arvelduste teostamine järelturul ei ole alternatiiviks selliste klientide (vahendajate) jaoks, kes soovivad saada kliiringu- ja arveldusteenuseid esmasturul nii, et oleks võimalik pakkuda tõhusat ja konkurentsivõimelist kliiringu- ja arveldusteenuste järelturgu oma klientidele, ei ole ka ükski vahendaja võimeline teostama emiteerivas väärtpaberite keskdepositooriumis hoitavate väärtpaberitega kõiki erinevate poolte tehinguid sisetehingutena. Käesolev juhtum on konkreetselt seotud olukorraga, kus vahendaja (EB) taotles emiteerivalt väärtpaberite keskdepositooriumilt esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid, ning ei saanud asendusteenuseid ei sama asutuse ega mõne teise asutuse vahendajalt;

| — | nagu näitab käesolev juhtum, ei ole emiteeriv väärtpaberite keskdepositoorium seotud vahendajate kohaldatavate hindadega juhul, kui vajatakse esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid. Ajal, mil EB taotles edutult hinnaalandust vahetult CBF-i pakutud esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste puhul ning püüdis loobuda Deutsche Banki kasutamisest vahendajana, ei ohjeldanud Deutsche Banki hinnad Clearstreami tema vaidluses EB-ga. |
| --- | --- |

—

nagu näitab käesolev juhtum, ei ole emiteeriv väärtpaberite keskdepositoorium seotud vahendajate kohaldatavate hindadega juhul, kui vajatakse esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid. Ajal, mil EB taotles edutult hinnaalandust vahetult CBF-i pakutud esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste puhul ning püüdis loobuda Deutsche Banki kasutamisest vahendajana, ei ohjeldanud Deutsche Banki hinnad Clearstreami tema vaidluses EB-ga.

| 16. | Turu määratlemisel ei tohi komisjon käesoleva juhtumi korral uurida vahendajate klientide vajadusi, vaid peab uurima sellise klientide kategooria erivajadusi, kes tooteid või teenuseid vajavad, s.t nende finantsvahendajate vajadusi, kes tahavad pakkuda majanduslikult arvestatavaid, tõhusaid ja konkurentsivõimelisi järelturu kliiringu- ja arveldusteenuseid oma klientidele. Sellise klientide kategooria jaoks ei ole esmasturu kliiringu- ja arveldusteenused, mida osutab emiteeriv väärtpaberite keskdepositoorium, ning järelturu kliiringu- ja arveldusteenused, mida osutavad järgneval turul vahendajad, üksteist asendavad võimalused. Nagu EB selgitab, ei ole kaudne juurdepääs, mis kujutab endast emiteerivale väärtpaberite keskdepositooriumile juurdepääsu asemel hoopis juurdepääsu teisele vahendajale (sageli konkurent), vastuvõetav lahendus. |
| --- | --- |

16.

Turu määratlemisel ei tohi komisjon käesoleva juhtumi korral uurida vahendajate klientide vajadusi, vaid peab uurima sellise klientide kategooria erivajadusi, kes tooteid või teenuseid vajavad, s.t nende finantsvahendajate vajadusi, kes tahavad pakkuda majanduslikult arvestatavaid, tõhusaid ja konkurentsivõimelisi järelturu kliiringu- ja arveldusteenuseid oma klientidele. Sellise klientide kategooria jaoks ei ole esmasturu kliiringu- ja arveldusteenused, mida osutab emiteeriv väärtpaberite keskdepositoorium, ning järelturu kliiringu- ja arveldusteenused, mida osutavad järgneval turul vahendajad, üksteist asendavad võimalused. Nagu EB selgitab, ei ole kaudne juurdepääs, mis kujutab endast emiteerivale väärtpaberite keskdepositooriumile juurdepääsu asemel hoopis juurdepääsu teisele vahendajale (sageli konkurent), vastuvõetav lahendus.

| 17. | Konkreetsed väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumitele osutatud teenused ei ole võrreldavad peale väärtpaberite keskdepositooriumi teistele klientidele (pangad) osutatavate tavapäraste teenustega, mida osutatakse CBF-i üldtingimuste alusel. |
| --- | --- |

17.

Konkreetsed väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumitele osutatud teenused ei ole võrreldavad peale väärtpaberite keskdepositooriumi teistele klientidele (pangad) osutatavate tavapäraste teenustega, mida osutatakse CBF-i üldtingimuste alusel.

1.2.   Valitsev seisund

| 18. | CBF-il on asjakohastel turgudel valitsev seisund, sest ta on ainus väärtpaberite keskdepositoorium, kus hoitakse väärtpabereid, mis on emiteeritud Saksa seaduste kohaselt ja mida säilitatakse koos. Seetõttu on ta ainus asutus, mis saab teostada nende väärtpaberitega kliiringut ja arveldusi esmasturul. CBF-i seisundit turul ei mõjuta ükski reaalne konkurent. Uue asutuse turuletulek on lähemas tulevikus ebareaalne. |
| --- | --- |

18.

CBF-il on asjakohastel turgudel valitsev seisund, sest ta on ainus väärtpaberite keskdepositoorium, kus hoitakse väärtpabereid, mis on emiteeritud Saksa seaduste kohaselt ja mida säilitatakse koos. Seetõttu on ta ainus asutus, mis saab teostada nende väärtpaberitega kliiringut ja arveldusi esmasturul. CBF-i seisundit turul ei mõjuta ükski reaalne konkurent. Uue asutuse turuletulek on lähemas tulevikus ebareaalne.

1.3.   Kuritarvitamine

| 19. | Otsuses nimetatakse kahte liiki kuritarvitusi:






  — | keeldumine nimeliste aktsiatega tehtavate esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisest, keelates juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile, ja EB diskrimineerimine nimetatud teenuste osutamisel; |
| --- | --- | --- |

19.

Otsuses nimetatakse kahte liiki kuritarvitusi:

—

keeldumine nimeliste aktsiatega tehtavate esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisest, keelates juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile, ja EB diskrimineerimine nimetatud teenuste osutamisel;

| — | diskrimineerivate hindade kohaldamine esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisel EB-le. Tuleb märkida, et see hõlmab kõikide selliste tehingute hindu, mis teostati EB jaoks CASCADE süsteemis, mitte ainult nimeliste aktsiate hindu. See asjaolu erineb eespool toodud kuritarvitusest. |
| --- | --- |

—

diskrimineerivate hindade kohaldamine esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisel EB-le. Tuleb märkida, et see hõlmab kõikide selliste tehingute hindu, mis teostati EB jaoks CASCADE süsteemis, mitte ainult nimeliste aktsiate hindu. See asjaolu erineb eespool toodud kuritarvitusest.

1.3.1.   Keeldumine kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisest esmasturul ning EB diskrimineerimine.

| 20. | Keeldumine seisnes CASCADE RS-i süsteemile juurdepääsu keelamises. Ilma juurdepääsuta ei olnud EB-l võimalik saada nimeliste aktsiate kliiringu- ja arveldusteenuseid CASCADE platvormil. Samal ajal teenindati teda teiste tehingute puhul. Keeldumine osutada EB-le esmasturul nimeliste aktsiate kliiringu- ja arveldusteenuseid tuleneb järgmistest asjaoludest: Clearstream on vältimatu kaubanduspartner, EB ei saanud soovitud teenuseid teistelt pakkujatelt ning keeldumine kahjustas uuenduste tegemist ja konkurentsi järgnevatel turgudel. Lisaks sellele põhjustas nimeliste aktsiate tähtsuse suurenemine Saksamaal EB-le kui Clearstreami kliendile osutatavate teenuste vähenemise. Sellega rikuti EB õiguspärast ootust, et Clearstream osutab talle esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

20.

Keeldumine seisnes CASCADE RS-i süsteemile juurdepääsu keelamises. Ilma juurdepääsuta ei olnud EB-l võimalik saada nimeliste aktsiate kliiringu- ja arveldusteenuseid CASCADE platvormil. Samal ajal teenindati teda teiste tehingute puhul. Keeldumine osutada EB-le esmasturul nimeliste aktsiate kliiringu- ja arveldusteenuseid tuleneb järgmistest asjaoludest: Clearstream on vältimatu kaubanduspartner, EB ei saanud soovitud teenuseid teistelt pakkujatelt ning keeldumine kahjustas uuenduste tegemist ja konkurentsi järgnevatel turgudel. Lisaks sellele põhjustas nimeliste aktsiate tähtsuse suurenemine Saksamaal EB-le kui Clearstreami kliendile osutatavate teenuste vähenemise. Sellega rikuti EB õiguspärast ootust, et Clearstream osutab talle esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid mõistliku aja jooksul.

| 21. | Clearstreami käitumine on diskrimineeriv ka seetõttu, et EB suhtes kohaldatud viivitustaktika oli vastuolus mõistliku tähtajaga, mille jooksul teistele klientidele teenuseid osutati. |
| --- | --- |

21.

Clearstreami käitumine on diskrimineeriv ka seetõttu, et EB suhtes kohaldatud viivitustaktika oli vastuolus mõistliku tähtajaga, mille jooksul teistele klientidele teenuseid osutati.

1.3.1.1.   Teenuse osutamisest keeldumine

| 22. | Uurides CBF-i valitseva seisundiga võimaliku konkureerija jaoks asjakohasel turul kehtivaid turuletuleku takistusi selgub, et CBF on vajalik kaubanduspartner, keda EB ei saa asendada muu teenusepakkujaga ega dubleerida. Keeldudes osutamast nimeliste aktsiate esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid EB-le, kahjustas Clearstream EB suutlikkust pakkuda ulatuslikku ja uuenduslikku EL-i väärtpaberite piiriülese kliiringu ja arvelduse üle-euroopalist teenust järgnevatel turgudel. Nimelised aktsiad on rahvusvaheliselt kõige rohkem kaubeldavad Saksa aktsiad ja seetõttu on tõenäoline, et rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumite kliendid teevad nendega tehinguid. |
| --- | --- |

22.

Uurides CBF-i valitseva seisundiga võimaliku konkureerija jaoks asjakohasel turul kehtivaid turuletuleku takistusi selgub, et CBF on vajalik kaubanduspartner, keda EB ei saa asendada muu teenusepakkujaga ega dubleerida. Keeldudes osutamast nimeliste aktsiate esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid EB-le, kahjustas Clearstream EB suutlikkust pakkuda ulatuslikku ja uuenduslikku EL-i väärtpaberite piiriülese kliiringu ja arvelduse üle-euroopalist teenust järgnevatel turgudel. Nimelised aktsiad on rahvusvaheliselt kõige rohkem kaubeldavad Saksa aktsiad ja seetõttu on tõenäoline, et rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumite kliendid teevad nendega tehinguid.

| 23. | Ei ole tõendeid selle kohta, et Clearstreami käitumine oli põhjendatud sooviga osutada oma teenuseid või teostada oma toiminguid tõhusamalt või tuua kasu oma klientidele. Clearstream ei ole sellistest eesmärkidest teatanud. Pigem tuleb keeldumise majanduslikku põhjust ja tegelikku mõju hinnata kogu selle finantsgrupi raames, kuhu CBF kuulub. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), mis on CBF-i sõsarettevõtja ja Clearstream Internationali (CI) tütarettevõtja, on lisaks EB-le ainuke rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium EL-is ning seetõttu on ta EB otsene konkurent kliiringu ja arvelduste piiriülestel järelturgudel. Rahvusvahelise väärtpaberite keskdepositooriumi tüüpilistele klientidele, nagu institutsioonilised investorid, kes soovivad EL-is kasutada rahvusvahelise väärtpaberite keskdepositooriumi täisteenindust, on EB pakutavad uuenduslikud teenused kasulikud. Seetõttu kahjustas Clearstreami keeldumine piiriüleste väärtpaberitehingute uuenduslike kliiringu- ja arveldusteenuste pakkumist järelturul. |
| --- | --- |

23.

Ei ole tõendeid selle kohta, et Clearstreami käitumine oli põhjendatud sooviga osutada oma teenuseid või teostada oma toiminguid tõhusamalt või tuua kasu oma klientidele. Clearstream ei ole sellistest eesmärkidest teatanud. Pigem tuleb keeldumise majanduslikku põhjust ja tegelikku mõju hinnata kogu selle finantsgrupi raames, kuhu CBF kuulub. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), mis on CBF-i sõsarettevõtja ja Clearstream Internationali (CI) tütarettevõtja, on lisaks EB-le ainuke rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium EL-is ning seetõttu on ta EB otsene konkurent kliiringu ja arvelduste piiriülestel järelturgudel. Rahvusvahelise väärtpaberite keskdepositooriumi tüüpilistele klientidele, nagu institutsioonilised investorid, kes soovivad EL-is kasutada rahvusvahelise väärtpaberite keskdepositooriumi täisteenindust, on EB pakutavad uuenduslikud teenused kasulikud. Seetõttu kahjustas Clearstreami keeldumine piiriüleste väärtpaberitehingute uuenduslike kliiringu- ja arveldusteenuste pakkumist järelturul.

1.3.1.2.   Diskrimineerimine: EB suhtes kohaldatud viivitustaktika erineb võrreldavate klientide teenindamisest

| 24. | EB taotles juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile 3. augustil 1999 ja Clearstream võimaldas selle alles 19. novembril 2001. Otsuses käsitletakse üksikasjalikult järgmist:






  — | esialgne keeldumine juurdepääsu võimaldamisest ajavahemikul 1999. aasta augustist kuni 2000. aasta novembrini, mille jooksul lasti EB-l uskuda, et juurdepääs võimaldatakse (arutatakse üksikasjalikke küsimusi, koolitatakse, nimeliste aktsiate kontol tehtava tehingu korral nõutakse kahe/kolme nädalast etteteatamisaega jne); |
| --- | --- | --- |

24.

EB taotles juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile 3. augustil 1999 ja Clearstream võimaldas selle alles 19. novembril 2001. Otsuses käsitletakse üksikasjalikult järgmist:

—

esialgne keeldumine juurdepääsu võimaldamisest ajavahemikul 1999. aasta augustist kuni 2000. aasta novembrini, mille jooksul lasti EB-l uskuda, et juurdepääs võimaldatakse (arutatakse üksikasjalikke küsimusi, koolitatakse, nimeliste aktsiate kontol tehtava tehingu korral nõutakse kahe/kolme nädalast etteteatamisaega jne);

| — | järgmine keeldumine 2000. aasta detsembrist kuni 19. novembrini 2001. Nimetatud ajavahemikul sekkus CI juhtkond, et lükata edasi juurdepääsu saamist CASCADE RS-i süsteemile, sidudes juurdepääsu EB-ga sõlmitava kokkuleppe üle peetavate uute läbirääkimistega. Juurdepääsu küsimuse sidumine uute läbirääkimistega ei ole nii hilises etapis põhjendatud. Lisaks sellele olid lõpetatud kõik tehnilised ettevalmistused ning juurdepääs võimaldati lõpuks ilma läbirääkimisteta uue lepingu üle. |
| --- | --- |

—

järgmine keeldumine 2000. aasta detsembrist kuni 19. novembrini 2001. Nimetatud ajavahemikul sekkus CI juhtkond, et lükata edasi juurdepääsu saamist CASCADE RS-i süsteemile, sidudes juurdepääsu EB-ga sõlmitava kokkuleppe üle peetavate uute läbirääkimistega. Juurdepääsu küsimuse sidumine uute läbirääkimistega ei ole nii hilises etapis põhjendatud. Lisaks sellele olid lõpetatud kõik tehnilised ettevalmistused ning juurdepääs võimaldati lõpuks ilma läbirääkimisteta uue lepingu üle.

| 25. | Aeg, mis kulus Clearstreamil EB-le juurdepääsu võimaldamiseks CASCADE RS-i süsteemile, ületab mõistliku aja ehk maksimaalselt neli kuud alates taotluse esitamisest. Taotlus esitati 3. augustil 1999 ja neli kuud täitus 3. detsembril 1999. Mõistliku aja määramisel võetakse otsuses arvesse kahel korral tehtud mõlemapoolseid asutusesiseseid ettevalmistusi (esiteks protsessi algusest kuni kavandatud juurdepääsu võimaldamiseni CASCADE RS-i süsteemile 4. detsembril 2000 ja teiseks ettevalmistusi juurdepääsu võimaldamiseks 19. novembril 2001). Mõlemal juhul oli asutusesiseselt kavandatud perioodiks kaks või kolm kuud. Lisaks sellele said need väärtpaberite keskdepositooriumid, mis taotlesid juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile, juurdepääsu peaaegu kohe või hiljemalt ühe kuu jooksul. CBL-ile võimaldati juurdepääs nelja kuu pärast. |
| --- | --- |

25.

Aeg, mis kulus Clearstreamil EB-le juurdepääsu võimaldamiseks CASCADE RS-i süsteemile, ületab mõistliku aja ehk maksimaalselt neli kuud alates taotluse esitamisest. Taotlus esitati 3. augustil 1999 ja neli kuud täitus 3. detsembril 1999. Mõistliku aja määramisel võetakse otsuses arvesse kahel korral tehtud mõlemapoolseid asutusesiseseid ettevalmistusi (esiteks protsessi algusest kuni kavandatud juurdepääsu võimaldamiseni CASCADE RS-i süsteemile 4. detsembril 2000 ja teiseks ettevalmistusi juurdepääsu võimaldamiseks 19. novembril 2001). Mõlemal juhul oli asutusesiseselt kavandatud perioodiks kaks või kolm kuud. Lisaks sellele said need väärtpaberite keskdepositooriumid, mis taotlesid juurdepääsu CASCADE RS-i süsteemile, juurdepääsu peaaegu kohe või hiljemalt ühe kuu jooksul. CBL-ile võimaldati juurdepääs nelja kuu pärast.

1.3.1.3.   Järeldus teenuse osutamisest keeldumise kohta ja diskrimineerimise kohta teenuse osutamisel

| 26. | Ülaltoodud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et Clearstream keeldus osutamast EB-le esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid seoses nimeliste aktsiatega ajavahemikul 3. detsembrist 1999 kuni 19. novembrini 2001, mis on põhjendamatu ja ebamõistlikult pikk aeg, ning rikkus artikli 82 sätteid. Kuna Clearstream keeldus teenindamast EB-d, kuid teenindas viivitusteta võrreldavaid kliente, kujutab keeldumine endast ka diskrimineerimist. |
| --- | --- |

26.

Ülaltoodud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et Clearstream keeldus osutamast EB-le esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuseid seoses nimeliste aktsiatega ajavahemikul 3. detsembrist 1999 kuni 19. novembrini 2001, mis on põhjendamatu ja ebamõistlikult pikk aeg, ning rikkus artikli 82 sätteid. Kuna Clearstream keeldus teenindamast EB-d, kuid teenindas viivitusteta võrreldavaid kliente, kujutab keeldumine endast ka diskrimineerimist.

1.3.2.   Diskrimineerivate hindade kohaldamine esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste puhul

| 27. | Ajavahemikul 1996. aasta lõpust kuni 1. jaanuarini 2002 kasseeris Clearstream Euroclearilt X EUR tehingu pealt, kasseerides samal ajal riiklikelt väärtpaberite keskdepositooriumitelt Y eurot (X oli 20% suurem kui Y). Lisaks maksis Euroclear erinevalt väärtpaberite keskdepositooriumitest ka aastamaksu, mis kattis osaliselt arveldusteenused. |
| --- | --- |

27.

Ajavahemikul 1996. aasta lõpust kuni 1. jaanuarini 2002 kasseeris Clearstream Euroclearilt X EUR tehingu pealt, kasseerides samal ajal riiklikelt väärtpaberite keskdepositooriumitelt Y eurot (X oli 20% suurem kui Y). Lisaks maksis Euroclear erinevalt väärtpaberite keskdepositooriumitest ka aastamaksu, mis kattis osaliselt arveldusteenused.

| 28. | Tuginedes CBF-i esitatud teabele jõutakse otsuses seisukohale, et piiriüleste tehingute sisu selliste esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste puhul, mida Clearstream osutas väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumtele, on samalaadne. |
| --- | --- |

28.

Tuginedes CBF-i esitatud teabele jõutakse otsuses seisukohale, et piiriüleste tehingute sisu selliste esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste puhul, mida Clearstream osutas väärtpaberite keskdepositooriumitele ja rahvusvahelistele väärtpaberite keskdepositooriumtele, on samalaadne.

| 29. | Objektiivse põhjenduse puudumist erinevate hindade kohaldamiseks on üksikasjalikult uuritud. Tuleb rõhutada, et Clearstreamil ei ole kliendisegmentidel põhinevat kuluarvestust ning vaatamata korduvatele nõudmistele ei ole Clearstream esitanud ühtegi vastuvõetavat hinnaerinevuste kulupõhist põhjendust. |
| --- | --- |

29.

Objektiivse põhjenduse puudumist erinevate hindade kohaldamiseks on üksikasjalikult uuritud. Tuleb rõhutada, et Clearstreamil ei ole kliendisegmentidel põhinevat kuluarvestust ning vaatamata korduvatele nõudmistele ei ole Clearstream esitanud ühtegi vastuvõetavat hinnaerinevuste kulupõhist põhjendust.

| 30. | Kokkuvõttes otsustas komisjon, et kohaldades EB suhtes esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisel tehingu kohta kõrgemat hinda (X EUR), samal ajal kui CFB kasseeris riiklikelt väärtpaberite keskdepositooriumitelt samade teenuste eest ainult Y eurot tehingu kohta, diskrimineeris Clearstream EB-d, rikkudes sellega asutamislepingu artikli 82 sätteid ilma objektiivse põhjenduseta ning mis tahes kasuta klientidele. |
| --- | --- |

30.

Kokkuvõttes otsustas komisjon, et kohaldades EB suhtes esmasturu kliiringu- ja arveldusteenuste osutamisel tehingu kohta kõrgemat hinda (X EUR), samal ajal kui CFB kasseeris riiklikelt väärtpaberite keskdepositooriumitelt samade teenuste eest ainult Y eurot tehingu kohta, diskrimineeris Clearstream EB-d, rikkudes sellega asutamislepingu artikli 82 sätteid ilma objektiivse põhjenduseta ning mis tahes kasuta klientidele.

2.   TRAHVE EI MÄÄRATA

| 31. | Käesoleval juhul on trahvide määramata jätmisel mitu põhjust. |
| --- | --- |

31.

Käesoleval juhul on trahvide määramata jätmisel mitu põhjust.

See on esimene otsus keerulises sektoris

| 32. | Puudub ühenduse otsuste tegemise praktika või kohtupraktika väärtpaberite kliiringu ja arvelduste küsimustes. Turu määratlemisel on uudne siin võtmeelemendina kasutatav kliiringu- ja arveldusteenuste protsesse hõlmav üksikasjalik analüüs. Otsuses analüüsitakse asjakohast turgu, mis eristab esmasel turul ja järelturul teostatavat kliiringut ja arveldust, samuti teisi keerulisi sektoriomaseid teemasid, nagu sisetehing. |
| --- | --- |

32.

Puudub ühenduse otsuste tegemise praktika või kohtupraktika väärtpaberite kliiringu ja arvelduste küsimustes. Turu määratlemisel on uudne siin võtmeelemendina kasutatav kliiringu- ja arveldusteenuste protsesse hõlmav üksikasjalik analüüs. Otsuses analüüsitakse asjakohast turgu, mis eristab esmasel turul ja järelturul teostatavat kliiringut ja arveldust, samuti teisi keerulisi sektoriomaseid teemasid, nagu sisetehing.

Rikkumine on lõppenud

| 33. | Iseenesest ei ole asjaolu, et rikkumine on lõppenud, põhjendus trahvide määramata jätmiseks; sellegipoolest tuleks seda võtta arvesse koos teiste teguritega, nagu asjaomase küsimuse uudsus. |
| --- | --- |

33.

Iseenesest ei ole asjaolu, et rikkumine on lõppenud, põhjendus trahvide määramata jätmiseks; sellegipoolest tuleks seda võtta arvesse koos teiste teguritega, nagu asjaomase küsimuse uudsus.

Piiriülene kliiring ja arveldused EL-is on teelahkmel

| 34. | EL-is on kliiring ja arveldused arenev sektor, eriti piiriüleste tehingute korral, nagu käesoleval juhul. Erinevad asutused vaidlevad praegu teenuseosutajate funktsioonidega seotud teemadel, sisetehingute mahu, väärtpaberite keskdepositooriumite ja rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumite rolli ning nende suhete üle suurte haldajatega. Kuigi need küsimused ei kattu otsuses käsitletavate küsimustega, on nad sellega siiski seotud. |
| --- | --- |

34.

EL-is on kliiring ja arveldused arenev sektor, eriti piiriüleste tehingute korral, nagu käesoleval juhul. Erinevad asutused vaidlevad praegu teenuseosutajate funktsioonidega seotud teemadel, sisetehingute mahu, väärtpaberite keskdepositooriumite ja rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumite rolli ning nende suhete üle suurte haldajatega. Kuigi need küsimused ei kattu otsuses käsitletavate küsimustega, on nad sellega siiski seotud.

| 35. | Selles kontekstis on asjakohane trahve mitte määrata. Isegi kui trahve ei määrata, peab komisjon tegema otsuse, mis selgitaks õiguslikku olukorda eelkõige seoses Clearstreami ja teiste ettevõtjatega. |
| --- | --- |

35.

Selles kontekstis on asjakohane trahve mitte määrata. Isegi kui trahve ei määrata, peab komisjon tegema otsuse, mis selgitaks õiguslikku olukorda eelkõige seoses Clearstreami ja teiste ettevõtjatega.

3.   KOKKUVÕTE

| 36. | Otsuses leitakse, et Clearstream, keeldudes põhjendamatult osutamast EB-le nimeliste aktsiate esmasturgude kliiringu- ja arveldusteenuseid mõistliku aja jooksul ning diskrimineerides EB-d nimetatud teenuste osutamisel, on rikkunud asutamislepingu artiklit 82. Lisaks sellele leitakse otsuses, et Clearstream kohaldas diskrimineerivaid hindu. |
| --- | --- |

36.

Otsuses leitakse, et Clearstream, keeldudes põhjendamatult osutamast EB-le nimeliste aktsiate esmasturgude kliiringu- ja arveldusteenuseid mõistliku aja jooksul ning diskrimineerides EB-d nimetatud teenuste osutamisel, on rikkunud asutamislepingu artiklit 82. Lisaks sellele leitakse otsuses, et Clearstream kohaldas diskrimineerivaid hindu.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Väärtpaberite keskdepositoorium on asutus, mis hoiab ja haldab väärtpabereid ning võimaldab nendega tehinguid kande abil. Oma asukohamaal osutab väärtpaberite keskdepositoorium töötlemisteenuseid tema juures (lõplikul) hoiul olevate väärtpaberitega kauplemisel. Sellisel juhul nimetatakse väärtpaberite keskdepositooriumit emiteerivaks väärtpaberite keskdepositooriumiks, mitte vahendajaks. Väärtpaberite keskdepositoorium võib pakkuda töötlemisteenuseid ka piiriülese kliiringu ja arveldamise vahendajana, kui väärtpabereid hoiustatakse teises riigis.

(3)  Rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium on asutus, kelle põhitegevus on väärtpaberite, tavaliselt eurovõlakirjade, kliiring ja arveldamine rahvusvahelisel tasandil (väljaspool asukohamaad). Praegu on EL-is kaks rahvusvahelist väärtpaberite keskdepositooriumit: Euroclear Bank Belgias ja Clearstream Banking Luxembourg (CBL), mis on Clearstream International SA tütarettevõtja ja Clearstream Banking AG sõsarettevõtja. Rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium võib osutada ka muid teenuseid, näiteks aktsiate vahendusteenust.

(4)  Vt lõige 13, kus leidub mõiste „kliiring ja arveldus esmasturul” määratlus.

(5)  Vastupidiselt kaubeldavate väärtpaberite eraviisilisele säilitamisele võimaldab kollektiivne säilitamine kliiringut ja arveldamist kande abil, olles tänapäeval ainus oluline kaubeldavate väärtpaberite hoidmise vorm Saksamaal.

(6)  Kuigi EB seisukoht võib esmapilgul tunduda üllatav, on see põhjendatav sellega, et EB omab mitmeid väärtpaberite keskdepositooriumeid erinevates liikmesriikides (Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Madalmaad, Belgia). Seetõttu ei ole EB huvitatud pretsedendist, mille tagajärjel võib asjakohast turgu määratleda nii, et võimalike tulevaste juhtumite korral võidakse tuvastada turgu valitsev seisund.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 17.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/12

---

RIIGIABI – UNGARI

Riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) – Võimalik abi Péti Nitrogénművekile

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 165/06

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 29. aprilli 2009 kirjas teatas komisjon Ungarile oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Ungarile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| 1. | Komisjoni talitused registreerisid detsembris 2008. aastal ex-officio juhtumi pärast Ungari pressis avaldatud mitmeid artikleid Ungari valitsuse kavatsuse kohta anda riigigarantiisid ettevõtjale Péti Nitrogénművek Zrt. 19. detsembril 2008. aastal saadeti kiri Ungari ametiasutustele, tuletades neile meelde nende rakendamiskeeldu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 ja küsides teavet abimeetmete kohta. Ungari ametiasutused palusid 21. jaanuaril 2009. aastal tähtaja pikendamist. Tähtaja pikendamist lubati 12. veebruarini 2009. aastal. Ungari vastas 17. veebruaril 2009. aastal. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni talitused registreerisid detsembris 2008. aastal ex-officio juhtumi pärast Ungari pressis avaldatud mitmeid artikleid Ungari valitsuse kavatsuse kohta anda riigigarantiisid ettevõtjale Péti Nitrogénművek Zrt. 19. detsembril 2008. aastal saadeti kiri Ungari ametiasutustele, tuletades neile meelde nende rakendamiskeeldu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 ja küsides teavet abimeetmete kohta. Ungari ametiasutused palusid 21. jaanuaril 2009. aastal tähtaja pikendamist. Tähtaja pikendamist lubati 12. veebruarini 2009. aastal. Ungari vastas 17. veebruaril 2009. aastal.

II.   ASJAOLUD

| 2. | Väidetavast riigiabi meetmest abi saav ettevõtja Péti Nitrogénművek on Ungari ainus kunstsõnniku tootja. Vastavalt meedias avaldatud artiklitele lõpetas ettevõtja tootmise 2008. aasta oktoobris. Antud garantiid katavad ettevõtja 52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu ja 10 miljardi Ungari forinti suuruse uue laenu, mis mõlemad on antud 100 % riigi omandis oleva Ungari Arengupanga (MFB) poolt. |
| --- | --- |

2.

Väidetavast riigiabi meetmest abi saav ettevõtja Péti Nitrogénművek on Ungari ainus kunstsõnniku tootja. Vastavalt meedias avaldatud artiklitele lõpetas ettevõtja tootmise 2008. aasta oktoobris. Antud garantiid katavad ettevõtja 52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu ja 10 miljardi Ungari forinti suuruse uue laenu, mis mõlemad on antud 100 % riigi omandis oleva Ungari Arengupanga (MFB) poolt.

III.   HINNANG

| 3. | Ungari ametiasutused järeldavad, et MFB laenud ning riiklik garantii ei sisalda riigiabi elemente. Samuti ei saa nende arvates ettevõtjat Nitrogénművek käsitleda raskustes olevana. |
| --- | --- |

3.

Ungari ametiasutused järeldavad, et MFB laenud ning riiklik garantii ei sisalda riigiabi elemente. Samuti ei saa nende arvates ettevõtjat Nitrogénművek käsitleda raskustes olevana.

| 4. | Põhimõtteliselt ei nõustu komisjon Ungari seisukohaga, et ettevõtja ei ole raskustes. Ettevõtjat, mis peatas tootmise finantsprobleemide või ebastabiilsete turutingimuste tõttu ja mis ei ole võimeline ilma riikliku abita uuesti tegevust alustama, ei saa käsitleda terve ja elujõulisena ning selline ettevõtja kvalifitseerub seega raskustes olevaks. Samuti on ebatõenäoline, et turuosaline oleks andnud samadel tingimustel vahendeid raskustes olevale ettevõttele. |
| --- | --- |

4.

Põhimõtteliselt ei nõustu komisjon Ungari seisukohaga, et ettevõtja ei ole raskustes. Ettevõtjat, mis peatas tootmise finantsprobleemide või ebastabiilsete turutingimuste tõttu ja mis ei ole võimeline ilma riikliku abita uuesti tegevust alustama, ei saa käsitleda terve ja elujõulisena ning selline ettevõtja kvalifitseerub seega raskustes olevaks. Samuti on ebatõenäoline, et turuosaline oleks andnud samadel tingimustel vahendeid raskustes olevale ettevõttele.

| 5. | Pärast esmast hindamist leiab komisjon, et kõnealuseid ettevõtja Nitrogénművek kasuks rakendatud meetmeid tuleb käsitleda riigiabina. Lisaks sellele tundub, et puudub alus, millele tuginedes saaks meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

5.

Pärast esmast hindamist leiab komisjon, et kõnealuseid ettevõtja Nitrogénművek kasuks rakendatud meetmeid tuleb käsitleda riigiabina. Lisaks sellele tundub, et puudub alus, millele tuginedes saaks meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks.

IV.   KOKKUVÕTE

| 6. | Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvestades on komisjon otsustanud seoses eespool kirjeldatud meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

6.

Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvestades on komisjon otsustanud seoses eespool kirjeldatud meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

KIRJA TEKST

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---