# Az Európai Unió C 165/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.165.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 165 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. július 17. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.165.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 165

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. július 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 165/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 165/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 165/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 4 |
| 2009/C 165/04 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (elszámolás és kiegyenlítés) ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. cikkével összhangban) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Összefoglaló a Bizottság (2004. június 2.) az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárással kapcsolatban, az alábbi ügyben hozott határozatáról: (a COMP/38.096 sz. ügy – Clearstream (elszámolás és kiegyenlítés)) (az értesítés a C(2004) 1958. számú dokumentummal történt) | 7 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 165/03

Euro-átváltási árfolyamok

4

2009/C 165/04

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (elszámolás és kiegyenlítés) ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. cikkével összhangban)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. cikkével összhangban)

5

2009/C 165/05

Összefoglaló a Bizottság (2004. június 2.) az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárással kapcsolatban, az alábbi ügyben hozott határozatáról: (a COMP/38.096 sz. ügy – Clearstream (elszámolás és kiegyenlítés)) (az értesítés a C(2004) 1958. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 1958. számú dokumentummal történt)

7

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 165/06 | Állami támogatás – Magyarország – C 14/09 (korábbi NN 17/09) számú állami támogatás – A Péti Nitrogénműveknek nyújtott potenciális támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 12 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 165/06

Állami támogatás – Magyarország – C 14/09 (korábbi NN 17/09) számú állami támogatás – A Péti Nitrogénműveknek nyújtott potenciális támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 165/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.6.8. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 617/08 |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Technology Transfer Institues |
| Jogalap | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 130 millió DKK; Tervezett támogatás teljes összege 780 millió DKK |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2009.1.1–2014.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.6.8.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 617/08

Tagállam

Dánia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Technology Transfer Institues

Jogalap

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 130 millió DKK; Tervezett támogatás teljes összege 780 millió DKK

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2009.1.1–2014.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.7.6. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 53/09 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Jogalap | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Társadalombiztosítási kedvezmény |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 0,13 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2011.6.1-ig |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.7.6.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 53/09

Tagállam

Spanyolország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Jogalap

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Foglalkoztatás

Támogatás formája

Társadalombiztosítási kedvezmény

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 0,13 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2011.6.1-ig

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Servicio Público de Empleo Estatal

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 165/02

2009. július 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5513 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5513 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/4

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. július 16.

2009/C 165/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4130 |
| JPY | Japán yen | 132,63 |
| DKK | Dán korona | 7,4456 |
| GBP | Angol font | 0,85910 |
| SEK | Svéd korona | 11,0135 |
| CHF | Svájci frank | 1,5154 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0015 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,861 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 272,82 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7005 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2900 |
| RON | Román lej | 4,2313 |
| TRY | Török líra | 2,1570 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7582 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5787 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9512 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,1852 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0501 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 795,45 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,4575 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,6526 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 305,53 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0465 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,739 |
| RUB | Orosz rubel | 44,9351 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,130 |
| BRL | Brazil real | 2,7279 |
| MXN | Mexikói peso | 19,1829 |
| INR | Indiai rúpia | 68,7710 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4130

JPY

Japán yen

132,63

DKK

Dán korona

7,4456

GBP

Angol font

0,85910

SEK

Svéd korona

11,0135

CHF

Svájci frank

1,5154

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0015

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,861

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

272,82

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7005

PLN

Lengyel zloty

4,2900

RON

Román lej

4,2313

TRY

Török líra

2,1570

AUD

Ausztrál dollár

1,7582

CAD

Kanadai dollár

1,5787

HKD

Hongkongi dollár

10,9512

NZD

Új-zélandi dollár

2,1852

SGD

Szingapúri dollár

2,0501

KRW

Dél-Koreai won

1 795,45

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,4575

CNY

Kínai renminbi

9,6526

HRK

Horvát kuna

7,3270

IDR

Indonéz rúpia

14 305,53

MYR

Maláj ringgit

5,0465

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,739

RUB

Orosz rubel

44,9351

THB

Thaiföldi baht

48,130

BRL

Brazil real

2,7279

MXN

Mexikói peso

19,1829

INR

Indiai rúpia

68,7710

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/5

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(elszámolás és kiegyenlítés) ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. cikkével összhangban)

2009/C 165/04

A határozattervezettel kapcsolatban az ügy során a következő észrevételek merültek fel:

A kifogásközlést 2003. március 28-án elküldték a Clearstream International SA-nak (a továbbiakban: CI) Luxemburgba és a Clearstream Banking AG-nak (a továbbiakban: CBF) Frankfurtba. A felek 2003. március 31-én kapták kézhez.

2003. április 9-én a felek kérelmezték az ügyirathoz való hozzáférést. A Bizottság 2003. április 14-én biztosított hozzáférést az ügyirathoz. Adminisztratív hiba következtében azonban hozzáférést biztosítottak a felek részére egy bizalmasnak minősített irathoz is. A szóban forgó irat a Euroclear Bank S.A./N.V. (a továbbiakban: EB) belső feljegyzése volt, amely az EB által egy ülésen elfogadni tervezett célkitűzéseket és stratégiát tartalmazza. Az EB-t a szóbeli meghallgatás előtt tájékoztatták erről a hibáról. A Bizottság illetékes szolgálatai értékelésével ellentétben a felek úgy ítélték meg, hogy a bizalmasnak minősített irat mentesítő bizonyítékot tartalmaz, amelyet a Bizottság végső határozatában a javukra kell felhasználni. Én úgy ítéltem meg, hogy a szóban forgó irat nem tartalmazott tisztázó információt, amelyet a felek rendelkezésére kellett volna bocsátani, vagy amelyet a Bizottság végső határozatában fel kellett volna használni.

A feleknek két hónap állt rendelkezésükre, hogy válaszoljanak a kifogásközlésre.

A felek jogi képviselője 2003. május 30-i keltezésű levelében válaszolt a kifogásközlésre. A válasz 2003. június 3-án érkezett a Bizottsághoz.

A felek szóbeli meghallgatást kértek, amelyre 2003. július 24-én került sor.

Az EB 2003. április 8-i e-mailjében kérte a szóbeli meghallgatáson való részvételt, valamint a kifogásközlés bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát. Mindkét kérésnek helyt adtak, és 2003. május 2-án az EB megkapta a kifogásközlés bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát. 2003. június 13-án az EB benyújtotta észrevételeit. Az EB lehetőséget kapott a kifogásközlés felülvizsgálatára, mielőtt azt a Clearstreamen kívüli többi félnek felfedik, mivel tartalmazhatott az EB-re vonatkozóan bizalmas információkat.

A szóbeli meghallgatást követően a Bizottság illetékes szolgálatai tovább vizsgálták az ügyet, és a 11. cikk szerinti leveleket küldtek a feleknek 2003. július 25-én, valamint az EB-nek 2003. július 29-én. A 2003. szeptember 1-jén a felektől, illetve október 28-án az EB-től kapott válaszokat csatolták az ügyirathoz.

2003. augusztus 25-én a felek kérelmezték az ügyirathoz való további hozzáférést. Kérelmük a Euroclear által a Bizottság 11. cikk szerinti leveleire adott, összesen 367 oldalnyi két válaszra vonatkozott. A Bizottság illetékes szolgálatai 2003. október 6-án válaszoltak és hozzáférést biztosítottak a kért iratokból 141 oldalhoz. Azzal indokolták ezt, hogy a fennmaradó oldalak üzleti titkot képező megállapodásokat tartalmaztak a Euroclear és ügyfelei vagy beszállítói között. Ez utóbbi megállapodásokkal kapcsolatosan a Bizottság illetékes szolgálatai rövid magyarázattal szolgáltak a tartalmukra vonatkozóan. Erre vonatkozóan a felek nem emeltek kifogást a meghallgató tisztviselőnél.

2003. november 3-án vették igénybe a további hozzáférést. Amint azt a Bizottság illetékes szolgálatainak 2003. október 6-i válasza ígérte, hozzáférést biztosítottak azokhoz a további iratokhoz, amelyeket 2003. április 14-ét követően csatoltak az ügyirathoz.

2003. november 3-án a Bizottság illetékes szolgálatai és a felek ülést tartottak. A felek kifejtették véleményüket arról, hogy az általuk újonnan benyújtott anyagot hogyan kell értelmezni. A Bizottság illetékes szolgálatai kifejtették, hogyan szándékozták felhasználni a szóbeli meghallgatás után kapott információkat. Erre vonatkozóan 2003. november 17-én a Bizottság illetékes szolgálatai levelet küldtek a feleknek, amelyben kifejtették, hogy a Bizottság hogyan szándékozza végső határozatában értelmezni a további megszerzett információkat. A felek lehetőséget kaptak, hogy 2003. december 1-ig megtegyék ezzel a levéllel kapcsolatos észrevételeiket.

A szóbeli meghallgatást követően a felekhez intézett kifogásokat fenntartották. A Bizottság azonban eltekintett azon szándékától, hogy bírságot szabjon ki a felekre.

A fentiek alapján megállapítom, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották a felek és a harmadik felek meghallgatáshoz való jogát. A határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére.

Brüsszel, 2004. május 5.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/7

---

Összefoglaló a Bizottság

(2004. június 2.)

az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárással kapcsolatban, az alábbi ügyben hozott határozatáról:

(a COMP/38.096 sz. ügy – Clearstream (elszámolás és kiegyenlítés))

(az értesítés a C(2004) 1958. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

2009/C 165/05

A Bizottság 2004. június 2-i az EK-Szerződés 82. cikkének alkalmazási eljárására vonatkozó határozatot fogadott el. A Bizottság az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezései alapján ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott bírságokat, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének bizalmas adatokat nem tartalmazó változata az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

BEVEZETÉS

| 1. | Ez a szöveg a fenti ügyben hozott, 2004. június 2-i bizottsági határozat összefoglalása. A határozat megállapítja, hogy a Clearstream Banking AG (más néven Clearstream Banking Frankfurt, CBF) és anyavállalata, a Clearstream International (CI), (a továbbiakban együtt: Clearstream) megsértette a Szerződés 82. cikkét. Az ügy alapja, hogy a Clearstream az Euroclear Bank SA (EB) banktól megtagadott bizonyos értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési műveleteket, és az EB rovására megkülönböztető árképzést alkalmazott. |
| --- | --- |

1.

Ez a szöveg a fenti ügyben hozott, 2004. június 2-i bizottsági határozat összefoglalása. A határozat megállapítja, hogy a Clearstream Banking AG (más néven Clearstream Banking Frankfurt, CBF) és anyavállalata, a Clearstream International (CI), (a továbbiakban együtt: Clearstream) megsértette a Szerződés 82. cikkét. Az ügy alapja, hogy a Clearstream az Euroclear Bank SA (EB) banktól megtagadott bizonyos értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési műveleteket, és az EB rovására megkülönböztető árképzést alkalmazott.

| 2. | Ez az eljárás egy hivatalból indított vizsgálat eredménye, amely azt kutatta, hogy a közösségi versenypolitikát helyesen hajtják-e végre EU-szerte a kereskedés utáni szektorban. A Bizottság különösen a i. hozzáférés, ii. az árak, iii. a kizárólagos megállapodások, valamint iv. a konszolidáció kérdését vizsgálta. Ezt követően a vizsgálat egyre inkább a Clearstream esetleges visszaéléses magatartására irányult. |
| --- | --- |

2.

Ez az eljárás egy hivatalból indított vizsgálat eredménye, amely azt kutatta, hogy a közösségi versenypolitikát helyesen hajtják-e végre EU-szerte a kereskedés utáni szektorban. A Bizottság különösen a i. hozzáférés, ii. az árak, iii. a kizárólagos megállapodások, valamint iv. a konszolidáció kérdését vizsgálta. Ezt követően a vizsgálat egyre inkább a Clearstream esetleges visszaéléses magatartására irányult.

| 3. | A Bizottság 2003. március 28-án elküldte kifogásait a Clearstream-nek. 2003. július 24-én meghallgatást tartottak, ahol a Clearstream válaszolt a kifogásokra és előterjesztette véleményét. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság 2003. március 28-án elküldte kifogásait a Clearstream-nek. 2003. július 24-én meghallgatást tartottak, ahol a Clearstream válaszolt a kifogásokra és előterjesztette véleményét.

| 4. | A meghallgatási tisztviselő jelentése szerint a Clearstream védelemhez való jogát tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

4.

A meghallgatási tisztviselő jelentése szerint a Clearstream védelemhez való jogát tiszteletben tartották.

| 5. | A versenykorlátozó magatartással és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2004. április 30-án ült össze, és kedvező véleményt adott ki. |
| --- | --- |

5.

A versenykorlátozó magatartással és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2004. április 30-án ült össze, és kedvező véleményt adott ki.

| 6. | Bírság kivetésére nem került sor. A határozat és a bírság kivetésétől való eltekintésre vonatkozó javaslat indoklása az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

6.

Bírság kivetésére nem került sor. A határozat és a bírság kivetésétől való eltekintésre vonatkozó javaslat indoklása az alábbiakban olvasható.

1.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÓJA

| 7. | A Clearstream-ügy az EU versenyjogának egy konkrét pillanatban, egy adott eseménysorra való alkalmazására vonatkozik. Nem célja semmilyen szabályozás vagy szabvány előírása. |
| --- | --- |

7.

A Clearstream-ügy az EU versenyjogának egy konkrét pillanatban, egy adott eseménysorra való alkalmazására vonatkozik. Nem célja semmilyen szabályozás vagy szabvány előírása.

| 8. | Az ügy összetettsége az ágazat jellegéből fakad. Az értékpapír elszámolás és kiegyenlítés olyan szakterület, ahol a folyamatok bonyolultak, nem egységes a szakszókincs, számos résztvevő tevékenykedik különböző szinteken, és amelyre a szabályozás és a szakmai erőviszonyok miatt a számottevő változás jellemző. |
| --- | --- |

8.

Az ügy összetettsége az ágazat jellegéből fakad. Az értékpapír elszámolás és kiegyenlítés olyan szakterület, ahol a folyamatok bonyolultak, nem egységes a szakszókincs, számos résztvevő tevékenykedik különböző szinteken, és amelyre a szabályozás és a szakmai erőviszonyok miatt a számottevő változás jellemző.

| 9. | A kereskedés utáni főbb folyamatok jellemzőit az alábbiak szerint lehetne összegezni:






  — | Az elszámolás az a folyamat, amely a kereskedés és a kiegyenlítés között zajlik. Az elszámolás biztosítja, hogy a vásárló és az eladó azonos ügyletet kötöttek, és az eladó olyan értékpapírokat ad el, amelyeknek eladására jogosult. |
| --- | --- | --- |

9.

A kereskedés utáni főbb folyamatok jellemzőit az alábbiak szerint lehetne összegezni:

—

Az elszámolás az a folyamat, amely a kereskedés és a kiegyenlítés között zajlik. Az elszámolás biztosítja, hogy a vásárló és az eladó azonos ügyletet kötöttek, és az eladó olyan értékpapírokat ad el, amelyeknek eladására jogosult.

| — | A kiegyenlítés elemei: az értékpapírok végérvényes átadása az eladótól a vásárlónak, a pénzeszközök végérvényes átadása a vásárlótól az eladónak, valamint az értékpapírok megfelelő átírása. |
| --- | --- |

—

A kiegyenlítés elemei: az értékpapírok végérvényes átadása az eladótól a vásárlónak, a pénzeszközök végérvényes átadása a vásárlótól az eladónak, valamint az értékpapírok megfelelő átírása.

| 10. | Az értékpapírokat az értékpapír-ügylet végrehajtásához szükséges lépéseken kívül letéti őrzésbe kell helyezni. A letéti őrzés és a letétkezelés kifejezéseket felváltva, egymással felcserélhető módon használják az értékpapírokat fizikai vagy dematerializált, elektronikus formában őrző intézetnél történő tényleges letétbe helyezés megnevezésére. Ez másképpen „eredeti letét” vagy „végleges megőrzés” néven is ismeretes. Azokat a szervezeteket, amelyek nem foglalkoznak értékpapírok végleges megőrzésével, közvetítő szervezetnek nevezik. |
| --- | --- |

10.

Az értékpapírokat az értékpapír-ügylet végrehajtásához szükséges lépéseken kívül letéti őrzésbe kell helyezni. A letéti őrzés és a letétkezelés kifejezéseket felváltva, egymással felcserélhető módon használják az értékpapírokat fizikai vagy dematerializált, elektronikus formában őrző intézetnél történő tényleges letétbe helyezés megnevezésére. Ez másképpen „eredeti letét” vagy „végleges megőrzés” néven is ismeretes. Azokat a szervezeteket, amelyek nem foglalkoznak értékpapírok végleges megőrzésével, közvetítő szervezetnek nevezik.

| 11. | Elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást nyújtó intézetek lehetnek központi értéktárak (CSD) (2), nemzetközi központi értéktárak (ICSD) (3) vagy egyéb közvetítő szervezetek, így például bankok. Minden intézet azonban csak a nála végleges megőrzésre letétbe helyezett értékpapírok vonatkozásában végezhet elsődleges elszámolást és kiegyenlítést (4). Ebben az esetben, mivel az összes értékpapírt a német jog szerint bocsátották ki és azokat a CBF (kibocsátó központi értéktár) gyűjtő letétben őrzi (5), elsődleges elszámolásukat és kiegyenlítésüket csak a CBF végezheti. |
| --- | --- |

11.

Elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást nyújtó intézetek lehetnek központi értéktárak (CSD) (2), nemzetközi központi értéktárak (ICSD) (3) vagy egyéb közvetítő szervezetek, így például bankok. Minden intézet azonban csak a nála végleges megőrzésre letétbe helyezett értékpapírok vonatkozásában végezhet elsődleges elszámolást és kiegyenlítést (4). Ebben az esetben, mivel az összes értékpapírt a német jog szerint bocsátották ki és azokat a CBF (kibocsátó központi értéktár) gyűjtő letétben őrzi (5), elsődleges elszámolásukat és kiegyenlítésüket csak a CBF végezheti.

| 12. | A határozat az értékpapírokkal kapcsolatos feldolgozási műveletekre (elszámolás és kiegyenlítés) vonatkozik, a letétkezelési szolgáltatásokra nem. A CBF ezeket a műveleteket egy CASCADE nevet viselő számítástechnikai platformon keresztül nyújtja. A CASCADE RS (ami a CASCADE-nak az az alrendszere, amelyhez az EB-nek megtagadták a hozzáférést) a névre szóló részvényekkel kapcsolatos információ bevitelét szolgálja. A rendszert csak időnként kell frissíteni (pl. közgyűlés előtt), és a névre szóló részvény ügyletek feldolgozásában nem játszik szerepet. Ennek ellenére a CBF mindaddig megtagadta az EB-nek, hogy a névre szóló részvények ügyletek feldolgozásához a CASCADE-platformot használja, míg az EB hozzáférést nem kapott a CASCADE RS-rendszerhez. |
| --- | --- |

12.

A határozat az értékpapírokkal kapcsolatos feldolgozási műveletekre (elszámolás és kiegyenlítés) vonatkozik, a letétkezelési szolgáltatásokra nem. A CBF ezeket a műveleteket egy CASCADE nevet viselő számítástechnikai platformon keresztül nyújtja. A CASCADE RS (ami a CASCADE-nak az az alrendszere, amelyhez az EB-nek megtagadták a hozzáférést) a névre szóló részvényekkel kapcsolatos információ bevitelét szolgálja. A rendszert csak időnként kell frissíteni (pl. közgyűlés előtt), és a névre szóló részvény ügyletek feldolgozásában nem játszik szerepet. Ennek ellenére a CBF mindaddig megtagadta az EB-nek, hogy a névre szóló részvények ügyletek feldolgozásához a CASCADE-platformot használja, míg az EB hozzáférést nem kapott a CASCADE RS-rendszerhez.

1.1.   Az érintett piac

| 13. | Az érintett piac a kibocsátó központi értéktár (az értékpapírok eredeti letétkezelője) által más tagállamok központi értéktárai, valamint nemzetközi központi értéktárak részére, német jog szerint kibocsátott értékpapírokra vonatkozóan nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások piaca. Az elsődleges elszámolásra és kiegyenlítésre akkor kerül sor, amikor a kibocsátó központi értéktárnál (ami a német jog szerint kibocsátott értékpapírok esetén a CBF) vezetett értékpapírszámla pozíciójában változás következik be. Ezzel szemben a másodlagos elszámolást és kiegyenlítést a közvetítők végzik saját nyilvántartásaikban. Ez kiterjed mind a tükörműveletekre, amelyek során a közvetítők ügyfeleik számláin megjelenítik az elsődleges elszámolás és kiegyenlítés eredményét, mind pedig a közvetlenül végrehajtott ügyleteket követő könyvelési bejegyzésekre. Internalizációra akkor kerül sor, ha a közvetítő az ügylet elszámolását el tudja végezni saját nyilvántartásában (pl. ha mind a vásárló, mind az eladó szerepel benne). |
| --- | --- |

13.

Az érintett piac a kibocsátó központi értéktár (az értékpapírok eredeti letétkezelője) által más tagállamok központi értéktárai, valamint nemzetközi központi értéktárak részére, német jog szerint kibocsátott értékpapírokra vonatkozóan nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások piaca. Az elsődleges elszámolásra és kiegyenlítésre akkor kerül sor, amikor a kibocsátó központi értéktárnál (ami a német jog szerint kibocsátott értékpapírok esetén a CBF) vezetett értékpapírszámla pozíciójában változás következik be. Ezzel szemben a másodlagos elszámolást és kiegyenlítést a közvetítők végzik saját nyilvántartásaikban. Ez kiterjed mind a tükörműveletekre, amelyek során a közvetítők ügyfeleik számláin megjelenítik az elsődleges elszámolás és kiegyenlítés eredményét, mind pedig a közvetlenül végrehajtott ügyleteket követő könyvelési bejegyzésekre. Internalizációra akkor kerül sor, ha a közvetítő az ügylet elszámolását el tudja végezni saját nyilvántartásában (pl. ha mind a vásárló, mind az eladó szerepel benne).

| 14. | A felek azzal érveltek, hogy az elsődleges és a másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem képez külön piacot. |
| --- | --- |

14.

A felek azzal érveltek, hogy az elsődleges és a másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem képez külön piacot.

| 15. | A határozat részletesen vizsgálja a Clearstream-nek és az EB-nek az érintett piac meghatározásával kapcsolatos álláspontját. A Clearstream érvei szerint az al-letétkezelők (közvetítők) által végzett elszámolás és kiegyenlítés kiválthatja a CBF által végzett elszámolást és kiegyenlítést. Az EB (6) hasonló megközelítést alkalmaz, amikor azt állítja, hogy az internalizáció megnövekedett versenynyomást jelent a központi értéktáraknak. Az alábbi felsorolás ezeknek az érveknek a cáfolata, ahogy az a határozatban szerepel:






  — | létezik az elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást nyújtó szervezeteknek egy csoportja, amely számára a kibocsátó központi értéktárhoz (esetünkben a CBF-hez) való közvetlen hozzáférést nem helyettesítheti a közvetítőn keresztüli, közvetett hozzáférés (figyelembe véve a kedvezőtlenebb határidőket, a nagyobb kockázatot és komplexitást, a többletköltségeket és a közvetítő igénybevételéből származó esetleges érdekellentétet); |
| --- | --- | --- |

15.

A határozat részletesen vizsgálja a Clearstream-nek és az EB-nek az érintett piac meghatározásával kapcsolatos álláspontját. A Clearstream érvei szerint az al-letétkezelők (közvetítők) által végzett elszámolás és kiegyenlítés kiválthatja a CBF által végzett elszámolást és kiegyenlítést. Az EB (6) hasonló megközelítést alkalmaz, amikor azt állítja, hogy az internalizáció megnövekedett versenynyomást jelent a központi értéktáraknak. Az alábbi felsorolás ezeknek az érveknek a cáfolata, ahogy az a határozatban szerepel:

—

létezik az elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást nyújtó szervezeteknek egy csoportja, amely számára a kibocsátó központi értéktárhoz (esetünkben a CBF-hez) való közvetlen hozzáférést nem helyettesítheti a közvetítőn keresztüli, közvetett hozzáférés (figyelembe véve a kedvezőtlenebb határidőket, a nagyobb kockázatot és komplexitást, a többletköltségeket és a közvetítő igénybevételéből származó esetleges érdekellentétet);

| — | eltekintve attól, hogy a másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem jelent igazi alternatívát azoknak az ügyfeleknek (közvetítőknek), akiknek ahhoz, hogy saját ügyfeleiknek hatékony és versenyképes másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást tudjanak nyújtani, szükségük van elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra, nincs olyan közvetítő, amelyik képes lenne a kibocsátó központi értéktárnál letétbe helyezett valamennyi értékpapírra vonatkozóan, minden lehetséges partnerrel minden ügyletet közvetlenül végrehajtani. Ez az ügy pontosan egy olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a közvetítő (EB) elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat kért a kibocsátó központi értéktártól, és ezek kiváltására nem talált más szolgáltatást sem házon belül, sem másik közvetítőnél. |
| --- | --- |

—

eltekintve attól, hogy a másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem jelent igazi alternatívát azoknak az ügyfeleknek (közvetítőknek), akiknek ahhoz, hogy saját ügyfeleiknek hatékony és versenyképes másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatást tudjanak nyújtani, szükségük van elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra, nincs olyan közvetítő, amelyik képes lenne a kibocsátó központi értéktárnál letétbe helyezett valamennyi értékpapírra vonatkozóan, minden lehetséges partnerrel minden ügyletet közvetlenül végrehajtani. Ez az ügy pontosan egy olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a közvetítő (EB) elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat kért a kibocsátó központi értéktártól, és ezek kiváltására nem talált más szolgáltatást sem házon belül, sem másik közvetítőnél.

| — | Mint az ennek az ügynek a kapcsán is megmutatkozik, ha igény merül fel elsődleges elszámolásra és kiegyenlítésre, a kibocsátó központi értéktárat nem kötik a közvetítők által alkalmazott árak. Azalatt, míg az EB közvetlenül a CBF-től hiába próbált az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra árcsökkentést elérni, hogy ne kelljen a Deutsche Bankot közvetítőként használnia, a Deutsche Bank által alkalmazott árak nem kötötték a Clearstream-et az EB-vel folytatott tárgyalások során. |
| --- | --- |

—

Mint az ennek az ügynek a kapcsán is megmutatkozik, ha igény merül fel elsődleges elszámolásra és kiegyenlítésre, a kibocsátó központi értéktárat nem kötik a közvetítők által alkalmazott árak. Azalatt, míg az EB közvetlenül a CBF-től hiába próbált az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra árcsökkentést elérni, hogy ne kelljen a Deutsche Bankot közvetítőként használnia, a Deutsche Bank által alkalmazott árak nem kötötték a Clearstream-et az EB-vel folytatott tárgyalások során.

| 16. | A piac meghatározása szempontjából a Bizottságnak ebben az ügyben nem a közvetítők ügyfeleinek szükségleteit, hanem annak az ügyfélkategóriának az egyedi szükségleteit kell vizsgálnia, akik a termékre vagy szolgáltatásra igényt tartanak, azaz azokét a pénzügyi közvetítőkét, akik gazdaságilag jelentős, hatékony és versenyképes másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat kívánnak nyújtani saját ügyfeleiknek. Ennek az ügyfélkategóriának a szempontjából a kibocsátó központi értéktár által végzett elsődleges elszámolás és kiegyenlítés, illetve a közvetítők által végzett másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem jelentenek egymással behelyettesíthető alternatívát. Az EB magyarázata szerint egy másik közvetítő (gyakran versenytárs) igénybevételével járó közvetett hozzáférés nem jelenti elfogadható alternatíváját a kibocsátó központi értéktárhoz való hozzáférésnek. |
| --- | --- |

16.

A piac meghatározása szempontjából a Bizottságnak ebben az ügyben nem a közvetítők ügyfeleinek szükségleteit, hanem annak az ügyfélkategóriának az egyedi szükségleteit kell vizsgálnia, akik a termékre vagy szolgáltatásra igényt tartanak, azaz azokét a pénzügyi közvetítőkét, akik gazdaságilag jelentős, hatékony és versenyképes másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat kívánnak nyújtani saját ügyfeleiknek. Ennek az ügyfélkategóriának a szempontjából a kibocsátó központi értéktár által végzett elsődleges elszámolás és kiegyenlítés, illetve a közvetítők által végzett másodlagos elszámolás és kiegyenlítés nem jelentenek egymással behelyettesíthető alternatívát. Az EB magyarázata szerint egy másik közvetítő (gyakran versenytárs) igénybevételével járó közvetett hozzáférés nem jelenti elfogadható alternatíváját a kibocsátó központi értéktárhoz való hozzáférésnek.

| 17. | A központi értéktárak és nemzetközi központi értéktárak részére nyújtott sajátos szolgáltatások nem hasonlíthatók az egyéb ügyfeleknek (bankoknak) nyújtott szabványos szolgáltatásokhoz, amelyeket a CBF az általános szerződési feltételei alapján nyújt. |
| --- | --- |

17.

A központi értéktárak és nemzetközi központi értéktárak részére nyújtott sajátos szolgáltatások nem hasonlíthatók az egyéb ügyfeleknek (bankoknak) nyújtott szabványos szolgáltatásokhoz, amelyeket a CBF az általános szerződési feltételei alapján nyújt.

1.2.   Erőfölény

| 18. | A CBF-nek az érintett piacon erőfölénye van, hiszen az egyedüli olyan központi értéktár, ahol a német jog szerint kibocsátott és gyűjtő letétben őrzött értékpapírok elhelyezhetők. Ebből adódóan egyben az egyetlen olyan szervezet, amely ezeknek az értékpapíroknak a vonatkozásában elsődleges elszámolást és kiegyenlítést végezhet. A CBF helyzetét nem gátolja tényleges piaci verseny. A közeljövőben nem reális új piacralépő megjelenése. |
| --- | --- |

18.

A CBF-nek az érintett piacon erőfölénye van, hiszen az egyedüli olyan központi értéktár, ahol a német jog szerint kibocsátott és gyűjtő letétben őrzött értékpapírok elhelyezhetők. Ebből adódóan egyben az egyetlen olyan szervezet, amely ezeknek az értékpapíroknak a vonatkozásában elsődleges elszámolást és kiegyenlítést végezhet. A CBF helyzetét nem gátolja tényleges piaci verseny. A közeljövőben nem reális új piacralépő megjelenése.

1.3.   A visszaélés

| 19. | A határozatban kétfajta visszaélést különböztetnek meg:






  — | névre szóló részvényeket illető elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások megtagadása azzal, hogy visszautasították a hozzáférést a CASCADE RS-hez, és az EB-t e szolgáltatások vonatkozásában hátrányos megkülönböztetésben részesítették; |
| --- | --- | --- |

19.

A határozatban kétfajta visszaélést különböztetnek meg:

—

névre szóló részvényeket illető elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások megtagadása azzal, hogy visszautasították a hozzáférést a CASCADE RS-hez, és az EB-t e szolgáltatások vonatkozásában hátrányos megkülönböztetésben részesítették;

| — | megkülönböztető árak alkalmazása az EB számára nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra vonatkozóan. Meg kell jegyezni, hogy ez a CASCADE-on az EB részére feldolgozott valamennyi ügyletre alkalmazott árképzésre érvényes és az előző visszaéléstől eltérően nem kizárólag a névre szóló részvényeket érinti. |
| --- | --- |

—

megkülönböztető árak alkalmazása az EB számára nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra vonatkozóan. Meg kell jegyezni, hogy ez a CASCADE-on az EB részére feldolgozott valamennyi ügyletre alkalmazott árképzésre érvényes és az előző visszaéléstől eltérően nem kizárólag a névre szóló részvényeket érinti.

1.3.1.   Elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások megtagadása, az EB hátrányos megkülönböztetése.

| 20. | A szolgáltatást úgy tagadták meg, hogy nem engedélyezték a hozzáférést a CASCADE RS-hez. Enélkül az EB nem jutott hozzá a CASCADE-platformon keresztül a névre szóló részvényekre vonatkozó elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokhoz, míg egyéb ügyletekre vonatkozóan továbbra is igénybe tudta venni ezeket. Az EB számára a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások igénybevételének megtagadása több tényező együtteséből fakad: A Clearstream megkerülhetetlen kereskedési partner, az EB maga nem tudta azokat a szolgáltatásokat kínálni, amelyeket kért, így a szolgáltatás megtagadása károsan befolyásolta a piac alsóbb szintjein az innovációt és a versenyt. Ezenkívül annak következtében, hogy Németországban egyre növekszik a névre szóló részvények jelentősége, csökkentek az EB-nek mint a Clearstream meglévő ügyfelének nyújtott szolgáltatások, és meghiúsult az EB jogos várakozása, hogy a Clearstream ésszerű időn belül biztosítja számára az elsődleges és kiegyenlítési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

20.

A szolgáltatást úgy tagadták meg, hogy nem engedélyezték a hozzáférést a CASCADE RS-hez. Enélkül az EB nem jutott hozzá a CASCADE-platformon keresztül a névre szóló részvényekre vonatkozó elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokhoz, míg egyéb ügyletekre vonatkozóan továbbra is igénybe tudta venni ezeket. Az EB számára a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások igénybevételének megtagadása több tényező együtteséből fakad: A Clearstream megkerülhetetlen kereskedési partner, az EB maga nem tudta azokat a szolgáltatásokat kínálni, amelyeket kért, így a szolgáltatás megtagadása károsan befolyásolta a piac alsóbb szintjein az innovációt és a versenyt. Ezenkívül annak következtében, hogy Németországban egyre növekszik a névre szóló részvények jelentősége, csökkentek az EB-nek mint a Clearstream meglévő ügyfelének nyújtott szolgáltatások, és meghiúsult az EB jogos várakozása, hogy a Clearstream ésszerű időn belül biztosítja számára az elsődleges és kiegyenlítési szolgáltatásokat.

| 21. | A Clearstream által alkalmazott hátrányos megkülönböztetést jelzi az is, hogy a CB-vel szemben tanúsított halogató magatartás ellentétben áll azzal az ésszerű határidővel, amelyen belül más ügyfeleket kiszolgáltak. |
| --- | --- |

21.

A Clearstream által alkalmazott hátrányos megkülönböztetést jelzi az is, hogy a CB-vel szemben tanúsított halogató magatartás ellentétben áll azzal az ésszerű határidővel, amelyen belül más ügyfeleket kiszolgáltak.

1.3.1.1.   A szolgáltatás megtagadása

| 22. | A CBF-nek az érintett piacon meglévő erőfölényét veszélyeztető potenciális versenytársak piacralépését gátló akadályok vizsgálata azt mutatja, hogy a CBF megkerülhetetlen kereskedési partner, aki helyett nem lehet más szervezethez fordulni, és az EB sem tudja kiváltani. A Clearstream azzal, hogy megtagadta az EB-től a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat, rontotta az EB azon képességét, hogy az EU-értékpapírok határokon átnyúló elszámolási és kiegyenlítési downstream piacán Európa-szerte átfogó és innovatív szolgáltatást tudjon nyújtani. A névre szóló részvények a nemzetközi szinten legszélesebb körben forgalmazott német részvények, s ebből következően nagy valószínűséggel lehetnek tárgya egy nemzetközi központi értéktár ügyfélköre ügyleteinek. |
| --- | --- |

22.

A CBF-nek az érintett piacon meglévő erőfölényét veszélyeztető potenciális versenytársak piacralépését gátló akadályok vizsgálata azt mutatja, hogy a CBF megkerülhetetlen kereskedési partner, aki helyett nem lehet más szervezethez fordulni, és az EB sem tudja kiváltani. A Clearstream azzal, hogy megtagadta az EB-től a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokat, rontotta az EB azon képességét, hogy az EU-értékpapírok határokon átnyúló elszámolási és kiegyenlítési downstream piacán Európa-szerte átfogó és innovatív szolgáltatást tudjon nyújtani. A névre szóló részvények a nemzetközi szinten legszélesebb körben forgalmazott német részvények, s ebből következően nagy valószínűséggel lehetnek tárgya egy nemzetközi központi értéktár ügyfélköre ügyleteinek.

| 23. | Semmi jele annak, hogy a Clearstream magatartásának hátterében az a szándék állt volna, hogy saját szolgáltatásait vagy műveleteit hatékonyabbá tegye vagy ügyfelei számára előnyt biztosítson. A Clearstream erre nem hivatkozott. Ezzel szemben a szolgáltatás megtagadásának gazdasági indítékát és tényleges hatásait a teljes pénzügyi csoport vonatkozásában kell vizsgálni, amelynek a CBF a tagja. A Clearstream Banking Luxembourg (CBL), amely a CBF testvérvállalata és azzal együtt a Clearstream International (CI) tulajdonában van, az EB-n kívül az egyedüli nemzetközi központi értéktár az EU-ban, azaz a határokon átnyúló ügyletek másodlagos elszámolási és kiegyenlítési downstream piacán az EB közvetlen versenytársa. Az EB-iéhez hasonló innovatív jellegű szolgáltatásokat a nemzetközi központi értéktárak olyan hagyományos ügyfelei élvezik, mint az aktív intézményi befektetők, akik a nemzetközi központi értéktár szolgáltatásait az EU-n belül egy helyen kívánják igénybe venni. A Clearstream részéről a szolgáltatás megtagadása tehát gátolta a határokon átnyúló ügyletekre vonatkozó másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

23.

Semmi jele annak, hogy a Clearstream magatartásának hátterében az a szándék állt volna, hogy saját szolgáltatásait vagy műveleteit hatékonyabbá tegye vagy ügyfelei számára előnyt biztosítson. A Clearstream erre nem hivatkozott. Ezzel szemben a szolgáltatás megtagadásának gazdasági indítékát és tényleges hatásait a teljes pénzügyi csoport vonatkozásában kell vizsgálni, amelynek a CBF a tagja. A Clearstream Banking Luxembourg (CBL), amely a CBF testvérvállalata és azzal együtt a Clearstream International (CI) tulajdonában van, az EB-n kívül az egyedüli nemzetközi központi értéktár az EU-ban, azaz a határokon átnyúló ügyletek másodlagos elszámolási és kiegyenlítési downstream piacán az EB közvetlen versenytársa. Az EB-iéhez hasonló innovatív jellegű szolgáltatásokat a nemzetközi központi értéktárak olyan hagyományos ügyfelei élvezik, mint az aktív intézményi befektetők, akik a nemzetközi központi értéktár szolgáltatásait az EU-n belül egy helyen kívánják igénybe venni. A Clearstream részéről a szolgáltatás megtagadása tehát gátolta a határokon átnyúló ügyletekre vonatkozó másodlagos elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások nyújtását.

1.3.1.2.   Hátrányos megkülönböztetés: az EB-vel szemben tanúsított halogató magatartás ellentétben áll a hasonló ügyfelekkel szemben alkalmazott bánásmóddal

| 24. | Az EB 1999. augusztus 3-án kért hozzáférést a CASCADE RS rendszerhez, a Clearstream ezt csak 2001. november 19-én adta meg. A határozat részletesen vizsgálja a következőket:






  — | a hozzáférés eredeti megtagadását 1999 augusztusa és 2000 novembere között, mely időszak alatt az ED-vel elhitették, hogy megadják számára a hozzáférést (részletes kérdéseket vitatnak meg, továbbképzést biztosítanak, a névre szóló részvények számlájának átadása előtt két-három hét előzetes értesítést kérnek stb.); |
| --- | --- | --- |

24.

Az EB 1999. augusztus 3-án kért hozzáférést a CASCADE RS rendszerhez, a Clearstream ezt csak 2001. november 19-én adta meg. A határozat részletesen vizsgálja a következőket:

—

a hozzáférés eredeti megtagadását 1999 augusztusa és 2000 novembere között, mely időszak alatt az ED-vel elhitették, hogy megadják számára a hozzáférést (részletes kérdéseket vitatnak meg, továbbképzést biztosítanak, a névre szóló részvények számlájának átadása előtt két-három hét előzetes értesítést kérnek stb.);

| — | a későbbi elutasítást, 2000 decembere és 2001. november 19. között. Ezalatt az időszak alatt a CI vezetése közbeavatkozott, hogy lassítsa a CASCADE RS rendszerhez való hozzáférést azzal, hogy azt az EB-vel kötendő átfogó megállapodás újratárgyalásának feltételéhez kötötte. A hozzáférést ilyen késői stádiumban egy átfogó megállapodás újratárgyalásához kötni nem volt indokolt. Minden műszaki előkészület befejeződött, és a hozzáférést végül anélkül adták meg, hogy új megállapodás újratárgyalására sor került volna. |
| --- | --- |

—

a későbbi elutasítást, 2000 decembere és 2001. november 19. között. Ezalatt az időszak alatt a CI vezetése közbeavatkozott, hogy lassítsa a CASCADE RS rendszerhez való hozzáférést azzal, hogy azt az EB-vel kötendő átfogó megállapodás újratárgyalásának feltételéhez kötötte. A hozzáférést ilyen késői stádiumban egy átfogó megállapodás újratárgyalásához kötni nem volt indokolt. Minden műszaki előkészület befejeződött, és a hozzáférést végül anélkül adták meg, hogy új megállapodás újratárgyalására sor került volna.

| 25. | Az az időtartam, amelyen belül a Clearstream hozzáférést biztosított a CASCADE RS rendszerhez, meghaladja a hozzáférés iránti kéréstől számított legfeljebb négy hónap hosszúságú ésszerű határidőt. A kérést 1999. augusztus 3-án nyújtották be, a négy hónap 1999. december 3-án járt le. A határozat az ésszerű határidő megállapításánál figyelembe veszi a két oldalon végzett belső előkészületeket két időpontban (az első a CASCADE RS rendszerhez való hozzáférés 2000. december 4-re tervezett üzembe helyezése előtt volt, a második pedig a 2001. november 19-én végrehajtott üzembe helyezés előkészülete alatt). Mindkét esetben a belső tervek két-három hónapos határidővel számoltak. Ezenkívül a CASCADE RS rendszerhez hozzáférést kérő központi értéktáraknak szinte azonnal vagy legfeljebb egy hónapon megadták a hozzáférést, a CBL négy hónapon belül jutott hozzáféréshez. |
| --- | --- |

25.

Az az időtartam, amelyen belül a Clearstream hozzáférést biztosított a CASCADE RS rendszerhez, meghaladja a hozzáférés iránti kéréstől számított legfeljebb négy hónap hosszúságú ésszerű határidőt. A kérést 1999. augusztus 3-án nyújtották be, a négy hónap 1999. december 3-án járt le. A határozat az ésszerű határidő megállapításánál figyelembe veszi a két oldalon végzett belső előkészületeket két időpontban (az első a CASCADE RS rendszerhez való hozzáférés 2000. december 4-re tervezett üzembe helyezése előtt volt, a második pedig a 2001. november 19-én végrehajtott üzembe helyezés előkészülete alatt). Mindkét esetben a belső tervek két-három hónapos határidővel számoltak. Ezenkívül a CASCADE RS rendszerhez hozzáférést kérő központi értéktáraknak szinte azonnal vagy legfeljebb egy hónapon megadták a hozzáférést, a CBL négy hónapon belül jutott hozzáféréshez.

1.3.1.3.   A szolgáltatás megtagadására és a szolgáltatással kapcsolatban tanúsított hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó következtetések

| 26. | A határozat a fenti okok alapján megállapítja, hogy a Clearstream 1999. december 3. és 2001. november 19. között a 82. cikk megsértésével, indokolatlanul és mértéktelenül hosszú ideig tagadta meg az EB-től a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásait. Amennyiben a Clearstream az EB-től megtagadta a szolgáltatást, de hasonló ügyfeleket buzgón kiszolgált, a szolgáltatás megtagadása hátrányos megkülönböztetésnek is minősül. |
| --- | --- |

26.

A határozat a fenti okok alapján megállapítja, hogy a Clearstream 1999. december 3. és 2001. november 19. között a 82. cikk megsértésével, indokolatlanul és mértéktelenül hosszú ideig tagadta meg az EB-től a névre szóló részvényekre vonatkozóan az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásait. Amennyiben a Clearstream az EB-től megtagadta a szolgáltatást, de hasonló ügyfeleket buzgón kiszolgált, a szolgáltatás megtagadása hátrányos megkülönböztetésnek is minősül.

1.3.2.   Megkülönböztető árak alkalmazása az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokra

| 27. | A Clearstream 1996 vége és 2002. január 1. között ügyletenként X EUR költséget számított fel az Euroclearnek, ezzel szemben Y EUR a nemzeti központi értéktáraknak (az X összeg 20 %-kal magasabb, mint Y). Ezenkívül a Euroclear a központi értéktáraktól eltérően éves díjat is fizetett, amely részben fedezte a kiegyenlítési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

27.

A Clearstream 1996 vége és 2002. január 1. között ügyletenként X EUR költséget számított fel az Euroclearnek, ezzel szemben Y EUR a nemzeti központi értéktáraknak (az X összeg 20 %-kal magasabb, mint Y). Ezenkívül a Euroclear a központi értéktáraktól eltérően éves díjat is fizetett, amely részben fedezte a kiegyenlítési szolgáltatásokat.

| 28. | A határozat a CBF által nyújott információ alapján úgy ítéli meg, hogy a Clearstream által a határokon átnyúló ügyletekre vonatkozó, központi és nemzetközi központi értéktáraknak nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások tartalma azonos. |
| --- | --- |

28.

A határozat a CBF által nyújott információ alapján úgy ítéli meg, hogy a Clearstream által a határokon átnyúló ügyletekre vonatkozó, központi és nemzetközi központi értéktáraknak nyújtott elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások tartalma azonos.

| 29. | A határozat részletesen elemzi az árkülönbséget illető tárgyilagos indoklás hiányát. Hangsúlyozni kell, hogy a Clearstream nem rendelkezik ügyfelek szerinti lebontású költségelszámolással, és az árkülönbségre ismételt felszólításra sem nyújtott elfogadható, költségekkel alátámasztott magyarázatot. |
| --- | --- |

29.

A határozat részletesen elemzi az árkülönbséget illető tárgyilagos indoklás hiányát. Hangsúlyozni kell, hogy a Clearstream nem rendelkezik ügyfelek szerinti lebontású költségelszámolással, és az árkülönbségre ismételt felszólításra sem nyújtott elfogadható, költségekkel alátámasztott magyarázatot.

| 30. | A Bizottság ennek következtében úgy határozott, hogy a Clearstream azzal, hogy az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokért magasabb (X EUR) ügyleti díjat számított fel az EB-nek akkor, amikor a CBF azonos szolgáltatásokért ügyletenként csak Y EUR számított fel a nemzeti központi értéktáraknak, az EB-t hátrányosan megkülönböztette és ezzel tárgyilagos magyarázat és ügyfeleinek biztosított mindenféle előny nélkül megsértette a Szerződés 82. cikkét. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság ennek következtében úgy határozott, hogy a Clearstream azzal, hogy az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásokért magasabb (X EUR) ügyleti díjat számított fel az EB-nek akkor, amikor a CBF azonos szolgáltatásokért ügyletenként csak Y EUR számított fel a nemzeti központi értéktáraknak, az EB-t hátrányosan megkülönböztette és ezzel tárgyilagos magyarázat és ügyfeleinek biztosított mindenféle előny nélkül megsértette a Szerződés 82. cikkét.

2.   BÍRSÁGOT NEM SZABTAK

| 31. | Több oka is van annak, hogy ebben az ügyben nem vetettek ki bírságot. |
| --- | --- |

31.

Több oka is van annak, hogy ebben az ügyben nem vetettek ki bírságot.

Ez az első határozat egy igen összetett ágazatban

| 32. | Az értékpapír elszámolással és kiegyenlítéssel kapcsolatban nem létezik közösségi határozati gyakorlat vagy esetjog. Különösen új elemet jelent az elszámolási és kiegyenlítési folyamatok részletes elemzése a piac meghatározásának összefüggésében. A határozat az elsődleges és a másodlagos elszámolás és kiegyenlítést megkülönböztetése mellett elemzi az érintett piacot és egyéb olyan összetett, az ágazatra jellemző kérdéseket, mint például az internalizáció. |
| --- | --- |

32.

Az értékpapír elszámolással és kiegyenlítéssel kapcsolatban nem létezik közösségi határozati gyakorlat vagy esetjog. Különösen új elemet jelent az elszámolási és kiegyenlítési folyamatok részletes elemzése a piac meghatározásának összefüggésében. A határozat az elsődleges és a másodlagos elszámolás és kiegyenlítést megkülönböztetése mellett elemzi az érintett piacot és egyéb olyan összetett, az ágazatra jellemző kérdéseket, mint például az internalizáció.

Megszűnt a jogsértés

| 33. | Önmagában az, hogy a jogsértés megszűnt, nem ok arra, hogy eltekintsenek bírság kivetésétől; ezt azonban olyan egyéb tényezőkkel együtt kell vizsgálni, mint a szóban forgó kérdés újszerűsége. |
| --- | --- |

33.

Önmagában az, hogy a jogsértés megszűnt, nem ok arra, hogy eltekintsenek bírság kivetésétől; ezt azonban olyan egyéb tényezőkkel együtt kell vizsgálni, mint a szóban forgó kérdés újszerűsége.

Az EU-n belül a határokon átnyúló elszámolás és kiegyenlítés válaszút előtt áll

| 34. | Az EU-n belül az elszámolás és kiegyenlítés átalakulóban levő ágazat, különösen amikor határokon átnyúló ügyletekről van szó, mint ebben az esetben. Különböző intézmények vitatják a szolgáltatók funkcióival kapcsolatos kérdéseket, az internalizáció lehetséges mértékét, a központi és nemzetközi központi értéktárak szerepét, valamint ezeknek a nagyobb letétkezelőkkel való viszonyát. Ezek a kérdések nem ugyanazok, mint amelyek a határozat tárgyát képezik, mindazonáltal szorosan kapcsolódnak hozzájuk. |
| --- | --- |

34.

Az EU-n belül az elszámolás és kiegyenlítés átalakulóban levő ágazat, különösen amikor határokon átnyúló ügyletekről van szó, mint ebben az esetben. Különböző intézmények vitatják a szolgáltatók funkcióival kapcsolatos kérdéseket, az internalizáció lehetséges mértékét, a központi és nemzetközi központi értéktárak szerepét, valamint ezeknek a nagyobb letétkezelőkkel való viszonyát. Ezek a kérdések nem ugyanazok, mint amelyek a határozat tárgyát képezik, mindazonáltal szorosan kapcsolódnak hozzájuk.

| 35. | Ebben az összefüggésben helyénvalónak tűnik eltekinteni a bírságtól. A Bizottságnak abban az esetben is határozatot kell hoznia a jogi helyzet tisztázásra, különösen a Clearstream és más vállalkozások vonatkozásában, ha bírság kiszabására nem kerül sor. |
| --- | --- |

35.

Ebben az összefüggésben helyénvalónak tűnik eltekinteni a bírságtól. A Bizottságnak abban az esetben is határozatot kell hoznia a jogi helyzet tisztázásra, különösen a Clearstream és más vállalkozások vonatkozásában, ha bírság kiszabására nem kerül sor.

3.   KÖVETKEZTETÉS

| 36. | A határozat megállapítja, hogy a Clearstream azzal, hogy a névre szóló részvények vonatkozásában indokolatlanul és mértéktelenül hosszú ideig megtagadta az EB-től az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásait és e szolgáltatások nyújtása során az EB-t hátrányos megkülönböztetésben részesítette, megsértette a Szerződés 82. cikkét. Ezenkívül megállapítja, hogy a Clearstream megkülönböztető árakat alkalmazott. |
| --- | --- |

36.

A határozat megállapítja, hogy a Clearstream azzal, hogy a névre szóló részvények vonatkozásában indokolatlanul és mértéktelenül hosszú ideig megtagadta az EB-től az elsődleges elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatásait és e szolgáltatások nyújtása során az EB-t hátrányos megkülönböztetésben részesítette, megsértette a Szerződés 82. cikkét. Ezenkívül megállapítja, hogy a Clearstream megkülönböztető árakat alkalmazott.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  A központi értéktár (CSD) olyan szervezet, amely értékpapírokat tart és kezel, és lehetővé teszi az értékpapírügyletek kereskedési könyvben történő nyilvántartását. Saját országában a központi értéktár szolgáltatásai közé tartozik a nála (végleges megőrzésre) elhelyezett értékpapírügyletek feldolgozása, és ebben a minőségében a központi értéktár kibocsátó, nem közvetítő szervezetnek minősül. A központi értéktár transznacionális elszámolási és kiegyenlítési tevékenysége során közvetítőként végezhet feldolgozást abban az esetben, ha az értékpapírok eredeti letétkezelője egy másik országban található.

(3)  Nemzetközi központi értéktár az a szervezet, amelynek alaptevékenysége a nemzetközi (nem belföldi) környezetben végzett értékpapír (hagyományosan eurókötvény) elszámolás és kiegyenlítés. Jelenleg két nemzetközi központi értéktár működik az EU-ban: A belgiumi székhelyű Euroclear Bank, valamint a Clearstream Banking Luxembourg (CBL), amely a Clearstream International SA leányvállalata és a Clearstream Banking AG testvérvállalata. A nemzetközi központi értéktár egyéb szolgáltatásokat, például részvénykereskedéssel kapcsolatos közvetítői szolgáltatást is nyújthat.

(4)  Az eredeti elszámolás és kiegyenlítés meghatározása tekintetében lásd a (13) bekezdést.

(5)  A helyettesíthető értékpapírok gyűjtő letétje az egyedi letéttel szemben lehetővé teszi a kereskedési könyvben történő elszámolást és kiegyenlítést, és jelenleg az egyetlen jelentősebb letéti forma Németországban.

(6)  Az EB álláspontja elsőre meglepőnek tűnhet, de lehet rá magyarázatot találni, hiszen több tagállam (az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia és Belgium) központi értéktárai az EB tulajdonában vannak. Ezért az EB-nek az áll az érdekében, hogy ne legyen olyan precedens, amelynek következményeként az érintett piacot úgy határoznák meg, hogy az későbbi ügyekben lehetővé tenné az erőfölény megállapítását.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 17.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 165/12

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – MAGYARORSZÁG

C 14/09 (korábbi NN 17/09) számú állami támogatás – A Péti Nitrogénműveknek nyújtott potenciális támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 165/06

2009. április 29-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Magyarországot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket ezen összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Magyarországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

I.   AZ ELJÁRÁS

| 1. | 2008 decemberében a Bizottság szolgálatai hivatalból nyilvántartásba vettek egy ügyet, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány aziránti kötelezettségvállalásáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a Péti Nitrogénművek Zrt. számára. 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségre, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

1.

2008 decemberében a Bizottság szolgálatai hivatalból nyilvántartásba vettek egy ügyet, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány aziránti kötelezettségvállalásáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a Péti Nitrogénművek Zrt. számára. 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségre, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

II.   LEÍRÁS

| 2. | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Péti Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. Sajtóhírek szerint 2008 októberében leállította a termelést. A kezességvállalások egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF összegű új hitelre nyújtanak fedezetet, amelyek mindegyikét a 100%-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (MFB) nyújtja. |
| --- | --- |

2.

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Péti Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. Sajtóhírek szerint 2008 októberében leállította a termelést. A kezességvállalások egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF összegű új hitelre nyújtanak fedezetet, amelyek mindegyikét a 100%-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (MFB) nyújtja.

III.   ÉRTÉKELÉS

| 3. | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaznak állami támogatási elemeket. Emellett álláspontjuk szerint a Nitrogénművek nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

3.

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaznak állami támogatási elemeket. Emellett álláspontjuk szerint a Nitrogénművek nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

| 4. | A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, és működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak, így nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. Ugyancsak valószínűtlen, hogy egy piaci szereplő hasonló körülmények között finanszírozást nyújtott volna egy problémákkal küzdő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, és működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak, így nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. Ugyancsak valószínűtlen, hogy egy piaci szereplő hasonló körülmények között finanszírozást nyújtott volna egy problémákkal küzdő vállalkozásnak.

| 5. | A kezdeti értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. Ezenfelül úgy tűnik, nincs olyan alap, amely alapján az intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni. |
| --- | --- |

5.

A kezdeti értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. Ezenfelül úgy tűnik, nincs olyan alap, amely alapján az intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| 6. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

6.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa beészrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa beészrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---