# Jurnalul Oficial C 155/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.155.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 155 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 528 iulie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.155.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 155

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 528 iulie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European și Consiliu |
| 2009/C 155/01 | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (
  1
  ) | 11 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Parlamentul European și Consiliu

2009/C 155/01

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (
  1
  )

1

11

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 155/03 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 155/03

Rata de schimb a monedei euro

19

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2009/C 155/04 | Cerere de propuneri TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Banca Europeană de Investiții |
| 2009/C 155/05 | Cerere de propuneri – Banca Europeană de Investiții propune două noi finanțări EIBURS în cadrul Acțiunii Cercetare universitară | 21 |
| | Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Anunț de concurs general EPSO/AST/100-101/09 | 23 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 155/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2009/C 155/04

Cerere de propuneri TREN/SUB/01-2009

20

Banca Europeană de Investiții

2009/C 155/05

Cerere de propuneri – Banca Europeană de Investiții propune două noi finanțări EIBURS în cadrul Acțiunii Cercetare universitară

21

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

2009/C 155/06

Anunț de concurs general EPSO/AST/100-101/09

23

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 155/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Parlamentul European și Consiliu

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/1

---

RECOMANDAREA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 18 iunie 2009

privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 155/01

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 149 alineatul (4) și articolul 150 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Tranziția către o economie bazată pe cunoaștere (Consiliul European de la Lisabona din 2000) necesită modernizarea și îmbunătățirea continuă a sistemelor de educație și formare profesională („EFP”) ca răspuns la schimbările rapide din economie și societate, astfel încât acestea să ajute la creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și a incluziunii sociale și la îmbunătățirea accesului tuturor la învățarea de-a lungul vieții, inclusiv al persoanelor dezavantajate. |
| --- | --- |

(1)

Tranziția către o economie bazată pe cunoaștere (Consiliul European de la Lisabona din 2000) necesită modernizarea și îmbunătățirea continuă a sistemelor de educație și formare profesională („EFP”) ca răspuns la schimbările rapide din economie și societate, astfel încât acestea să ajute la creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și a incluziunii sociale și la îmbunătățirea accesului tuturor la învățarea de-a lungul vieții, inclusiv al persoanelor dezavantajate.

| (2) | Consiliul European de la Barcelona din 2002 a stabilit drept obiectiv transformarea sistemelor europene de educație și formare în referințe mondiale de calitate până în 2010. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul European de la Barcelona din 2002 a stabilit drept obiectiv transformarea sistemelor europene de educație și formare în referințe mondiale de calitate până în 2010.

| (3) | Liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă 2005-2008 din cadrul procesului de la Lisabona solicită statelor membre dezvoltarea unor sisteme de învățare de-a lungul vieții accesibile, care să răspundă necesităților în schimbare ale unei economii și societăți bazate pe cunoaștere. Adaptarea și dezvoltarea capacităților sistemelor de educație și formare sunt necesare pentru îmbunătățirea relevanței lor pe piața muncii. Obiectivele stabilite în politica de educație și formare profesională trebuie, prin urmare, să le completeze treptat pe cele ale politicii economice și ale politicii privind piața muncii pentru a putea combina coeziunea socială și competitivitatea. |
| --- | --- |

(3)

Liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă 2005-2008 din cadrul procesului de la Lisabona solicită statelor membre dezvoltarea unor sisteme de învățare de-a lungul vieții accesibile, care să răspundă necesităților în schimbare ale unei economii și societăți bazate pe cunoaștere. Adaptarea și dezvoltarea capacităților sistemelor de educație și formare sunt necesare pentru îmbunătățirea relevanței lor pe piața muncii. Obiectivele stabilite în politica de educație și formare profesională trebuie, prin urmare, să le completeze treptat pe cele ale politicii economice și ale politicii privind piața muncii pentru a putea combina coeziunea socială și competitivitatea.

| (4) | Ca urmare a Rezoluției Consiliului din 19 decembrie 2002 privind promovarea intensificării cooperării europene din domeniul educației și al formării profesionale (4) („Procesul de la Copenhaga”) și ca rezultat al lucrărilor de cooperare dintre Comisie, statele membre, partenerii sociali, statele SEE-AELS și statele candidate privind prioritatea asigurării calității, a fost dezvoltat un Cadru comun pentru asigurarea calității („CCAC”), avându-se în vedere experiența existentă și „bunele practici” din diferitele țări participante. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a Rezoluției Consiliului din 19 decembrie 2002 privind promovarea intensificării cooperării europene din domeniul educației și al formării profesionale (4) („Procesul de la Copenhaga”) și ca rezultat al lucrărilor de cooperare dintre Comisie, statele membre, partenerii sociali, statele SEE-AELS și statele candidate privind prioritatea asigurării calității, a fost dezvoltat un Cadru comun pentru asigurarea calității („CCAC”), avându-se în vedere experiența existentă și „bunele practici” din diferitele țări participante.

| (5) | Conform raportului interimar comun din 2004 al Consiliului și al Comisiei trimis Consiliului European privind programul de lucru Educație și Formare 2010 (5), CCAC pentru EFP (ca parte integrantă a măsurilor luate pentru a da curs Declarației de la Copenhaga) și dezvoltarea unui „set aprobat de standarde, proceduri și linii directoare pentru asigurarea calității” (6) (împreună cu Procesul de la Bologna și ca parte a programului de lucru privind obiectivele sistemelor educaționale și de formare profesională) ar trebui să constituie principala prioritate pentru Europa. |
| --- | --- |

(5)

Conform raportului interimar comun din 2004 al Consiliului și al Comisiei trimis Consiliului European privind programul de lucru Educație și Formare 2010 (5), CCAC pentru EFP (ca parte integrantă a măsurilor luate pentru a da curs Declarației de la Copenhaga) și dezvoltarea unui „set aprobat de standarde, proceduri și linii directoare pentru asigurarea calității” (6) (împreună cu Procesul de la Bologna și ca parte a programului de lucru privind obiectivele sistemelor educaționale și de formare profesională) ar trebui să constituie principala prioritate pentru Europa.

| (6) | Consiliul Educație din mai 2004 (7) a aprobat abordarea CCAC și a invitat statele membre și Comisia, în cadrul competențelor respective, la promovarea acestuia pe bază de voluntariat, împreună cu părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul Educație din mai 2004 (7) a aprobat abordarea CCAC și a invitat statele membre și Comisia, în cadrul competențelor respective, la promovarea acestuia pe bază de voluntariat, împreună cu părțile interesate relevante.

| (7) | Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională (8) a oferit o platformă europeană care a permis luarea unor măsuri corespunzătoare pentru a da curs Concluziilor Consiliului din 2004 și Comunicatului de la Helsinki și a facilitat cooperarea durabilă între țări. |
| --- | --- |

(7)

Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională (8) a oferit o platformă europeană care a permis luarea unor măsuri corespunzătoare pentru a da curs Concluziilor Consiliului din 2004 și Comunicatului de la Helsinki și a facilitat cooperarea durabilă între țări.

| (8) | În 2006, Comunicatul de la Helsinki a subliniat necesitatea unei viitoare dezvoltări și puneri în aplicare a instrumentelor europene comune vizate în EFP, prin stabilirea principiilor care stau la baza CCAC, astfel cum sunt menționate în Concluziile Consiliului din mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională, pentru promovarea unei culturi a îmbunătățirii calității și a unei participări mai largi la Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională. |
| --- | --- |

(8)

În 2006, Comunicatul de la Helsinki a subliniat necesitatea unei viitoare dezvoltări și puneri în aplicare a instrumentelor europene comune vizate în EFP, prin stabilirea principiilor care stau la baza CCAC, astfel cum sunt menționate în Concluziile Consiliului din mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională, pentru promovarea unei culturi a îmbunătățirii calității și a unei participări mai largi la Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională.

| (9) | Prezenta recomandare stabilește un Cadru european de referință pentru asigurarea calității („cadrul”) ca instrument de referință pentru susținerea statelor membre în promovarea și monitorizarea îmbunătățirii continue a sistemelor EFP bazate pe referințe europene comune care se bazează pe și dezvoltă CCAC. Cadrul trebuie să contribuie la îmbunătățirea calității în EFP și la creșterea transparenței și coerenței dezvoltării politicilor de EFP la nivelul statelor membre, promovând astfel încrederea reciprocă, mobilitatea forței de muncă și a cursanților și învățarea de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

(9)

Prezenta recomandare stabilește un Cadru european de referință pentru asigurarea calității („cadrul”) ca instrument de referință pentru susținerea statelor membre în promovarea și monitorizarea îmbunătățirii continue a sistemelor EFP bazate pe referințe europene comune care se bazează pe și dezvoltă CCAC. Cadrul trebuie să contribuie la îmbunătățirea calității în EFP și la creșterea transparenței și coerenței dezvoltării politicilor de EFP la nivelul statelor membre, promovând astfel încrederea reciprocă, mobilitatea forței de muncă și a cursanților și învățarea de-a lungul vieții.

| (10) | Cadrul ar trebui să conțină un ciclu de asigurare și îmbunătățire a calității planificării, punerii în aplicare, evaluării și reexaminării/revizuirii EFP, susținut de criterii de calitate comune, descriptori indicativi și indicatori. Procesele de monitorizare, incluzând o combinație între mecanismele interne și externe de evaluare trebuie definite de statele membre în mod corespunzător pentru a identifica punctele forte ale sistemului, ale proceselor și ale procedurilor și domeniile care necesită îmbunătățiri. Cadrul ar trebui să includă utilizarea instrumentelor de măsură pentru furnizarea dovezilor eficacității. |
| --- | --- |

(10)

Cadrul ar trebui să conțină un ciclu de asigurare și îmbunătățire a calității planificării, punerii în aplicare, evaluării și reexaminării/revizuirii EFP, susținut de criterii de calitate comune, descriptori indicativi și indicatori. Procesele de monitorizare, incluzând o combinație între mecanismele interne și externe de evaluare trebuie definite de statele membre în mod corespunzător pentru a identifica punctele forte ale sistemului, ale proceselor și ale procedurilor și domeniile care necesită îmbunătățiri. Cadrul ar trebui să includă utilizarea instrumentelor de măsură pentru furnizarea dovezilor eficacității.

| (11) | Cadrul ar trebui aplicat la nivelul sistemului EFP, al furnizorilor EFP și la nivelul acordării calificărilor. Acesta furnizează o abordare sistemică a calității, acoperind și interrelaționând nivelurile importante și actorii. Cadrul ar trebui să pună serios accentul pe monitorizarea și îmbunătățirea calității, prin combinarea evaluării interne și externe, a reexaminării și a proceselor pentru îmbunătățire, susținută de măsurare și analiză calitativă. Cadrul ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea viitoare prin cooperarea la nivel european, național, regional și local. |
| --- | --- |

(11)

Cadrul ar trebui aplicat la nivelul sistemului EFP, al furnizorilor EFP și la nivelul acordării calificărilor. Acesta furnizează o abordare sistemică a calității, acoperind și interrelaționând nivelurile importante și actorii. Cadrul ar trebui să pună serios accentul pe monitorizarea și îmbunătățirea calității, prin combinarea evaluării interne și externe, a reexaminării și a proceselor pentru îmbunătățire, susținută de măsurare și analiză calitativă. Cadrul ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea viitoare prin cooperarea la nivel european, național, regional și local.

| (12) | Prin furnizarea unor mijloace concrete pentru susținerea unei evaluări și a unei culturi a îmbunătățirii calității la toate nivelurile, prezenta recomandare contribuie la utilizarea unor politici și practici bazate pe dovezi ca fundament pentru politici mai eficiente și mai echitabile, în conformitate cu Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre din 2006 privind eficiența și echitatea în sistemele europene de educație și formare profesională (9). |
| --- | --- |

(12)

Prin furnizarea unor mijloace concrete pentru susținerea unei evaluări și a unei culturi a îmbunătățirii calității la toate nivelurile, prezenta recomandare contribuie la utilizarea unor politici și practici bazate pe dovezi ca fundament pentru politici mai eficiente și mai echitabile, în conformitate cu Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre din 2006 privind eficiența și echitatea în sistemele europene de educație și formare profesională (9).

| (13) | Prezenta recomandare asigură un cadru pentru identificarea celor mai bune practici, precum și pentru susținerea și folosirea în comun a acestora, nu numai la nivel național, ci și la nivel local și regional, în toate rețelele relevante, inclusiv în Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională. |
| --- | --- |

(13)

Prezenta recomandare asigură un cadru pentru identificarea celor mai bune practici, precum și pentru susținerea și folosirea în comun a acestora, nu numai la nivel național, ci și la nivel local și regional, în toate rețelele relevante, inclusiv în Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională.

| (14) | Prezenta recomandare ține seama de „Principiile comune pentru asigurarea calității în educație și formare” incluse în anexa III la Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind instituirea Cadrului european de calificări pentru învățarea de-a lungul vieții (10) (denumit în continuare CEC). Prin urmare, cadrul ar trebui să susțină punerea în aplicare a CEC, în special calitatea certificării rezultatelor învățării. Acesta ar trebui să susțină, de asemenea, punerea în aplicare a altor instrumente europene precum Sistemul european de credite pentru EFP și Principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta recomandare ține seama de „Principiile comune pentru asigurarea calității în educație și formare” incluse în anexa III la Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind instituirea Cadrului european de calificări pentru învățarea de-a lungul vieții (10) (denumit în continuare CEC). Prin urmare, cadrul ar trebui să susțină punerea în aplicare a CEC, în special calitatea certificării rezultatelor învățării. Acesta ar trebui să susțină, de asemenea, punerea în aplicare a altor instrumente europene precum Sistemul european de credite pentru EFP și Principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale.

| (15) | Având în vedere caracterul său neobligatoriu, prezenta recomandare respectă principiul subsidiarității menționat la articolul 5 din tratat, obiectivul acesteia fiind de a susține și completa acțiunile statelor membre prin facilitatea cooperării viitoare între acestea pentru intensificarea transparenței EFP și pentru promovarea mobilității și învățării de-a lungul vieții. Recomandarea ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu legislația și practica națională. Prezenta recomandare respectă principiul proporționalității menționat la articolul 5 din tratat deoarece nu înlocuiește și nu definește sistemele naționale de asigurare a calității. Cadrul nu prevede un anumit sistem de asigurare a calității sau o anumită abordare, însă prevede principii comune, criterii calitative, descriptori indicativi și indicatori care pot facilita evaluarea și îmbunătățirea sistemelor existente și furnizarea de EFP. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere caracterul său neobligatoriu, prezenta recomandare respectă principiul subsidiarității menționat la articolul 5 din tratat, obiectivul acesteia fiind de a susține și completa acțiunile statelor membre prin facilitatea cooperării viitoare între acestea pentru intensificarea transparenței EFP și pentru promovarea mobilității și învățării de-a lungul vieții. Recomandarea ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu legislația și practica națională. Prezenta recomandare respectă principiul proporționalității menționat la articolul 5 din tratat deoarece nu înlocuiește și nu definește sistemele naționale de asigurare a calității. Cadrul nu prevede un anumit sistem de asigurare a calității sau o anumită abordare, însă prevede principii comune, criterii calitative, descriptori indicativi și indicatori care pot facilita evaluarea și îmbunătățirea sistemelor existente și furnizarea de EFP.

| (16) | Indicatorii de referință propuși în anexa II sunt destinați să sprijine evaluarea și îmbunătățirea calității sistemelor și/sau a furnizorilor EFP, în conformitate cu legislația și practica naționale, și să constituie un „set de instrumente” dintre care diverșii utilizatori pot selecta indicatorii pe care îi consideră cei mai relevanți pentru cerințele sistemului lor de asigurare a calității. În ceea ce privește natura și scopul lor, acești indicatori ar trebui diferențiați de indicatorii și criteriile de referință cuprinse în Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării (11). |
| --- | --- |

(16)

Indicatorii de referință propuși în anexa II sunt destinați să sprijine evaluarea și îmbunătățirea calității sistemelor și/sau a furnizorilor EFP, în conformitate cu legislația și practica naționale, și să constituie un „set de instrumente” dintre care diverșii utilizatori pot selecta indicatorii pe care îi consideră cei mai relevanți pentru cerințele sistemului lor de asigurare a calității. În ceea ce privește natura și scopul lor, acești indicatori ar trebui diferențiați de indicatorii și criteriile de referință cuprinse în Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării (11).

| (17) | Dacă va fi folosit și dezvoltat de către statele membre, cadrul le-ar putea ajuta să își îmbunătățească și să-și dezvolte în continuare sistemele EFP, să sprijine strategiile de învățare de-a lungul vieții, să continue integrarea pe piața europeană a muncii și punerea în aplicare a CEC și să promoveze o cultură a îmbunătățirii calității la toate nivelurile, respectând totodată diversitatea amplă a sistemelor naționale de educație. |
| --- | --- |

(17)

Dacă va fi folosit și dezvoltat de către statele membre, cadrul le-ar putea ajuta să își îmbunătățească și să-și dezvolte în continuare sistemele EFP, să sprijine strategiile de învățare de-a lungul vieții, să continue integrarea pe piața europeană a muncii și punerea în aplicare a CEC și să promoveze o cultură a îmbunătățirii calității la toate nivelurile, respectând totodată diversitatea amplă a sistemelor naționale de educație.

| (18) | Prezenta recomandare ar trebui să contribuie la modernizarea sistemelor de educație și de formare, la creșterea eficienței formării încercând să împiedice absolvirile fără obținerea unei calificări, la îmbunătățirea relației dintre educație, formare și obținerea unui loc de muncă, la extinderea legăturilor dintre educația formală, non-formală și informală și la dezvoltarea acordării de calificări pe baza experienței acumulate, |
| --- | --- |

(18)

Prezenta recomandare ar trebui să contribuie la modernizarea sistemelor de educație și de formare, la creșterea eficienței formării încercând să împiedice absolvirile fără obținerea unei calificări, la îmbunătățirea relației dintre educație, formare și obținerea unui loc de muncă, la extinderea legăturilor dintre educația formală, non-formală și informală și la dezvoltarea acordării de calificări pe baza experienței acumulate,

RECOMANDĂ PRIN PREZENTA STATELOR MEMBRE:

| 1. | să utilizeze și să dezvolte Cadrul european de referință pentru asigurarea calității („cadrul”), criteriile de calitate, descriptorii indicativi și indicatorii de referință astfel cum sunt stabiliți și descriși în anexele I și II, să perfecționeze și să dezvolte în continuare sistemele de EFP, să susțină strategiile de învățare de-a lungul vieții și punerea în aplicare a CEC și a Cartei europene a calității pentru mobilitate și să promoveze o cultură a îmbunătățirii calității și a inovării la toate nivelurile. Ar trebui acordată mai multă atenție trecerii de la EFP la învățământul superior; |
| --- | --- |

1.

să utilizeze și să dezvolte Cadrul european de referință pentru asigurarea calității („cadrul”), criteriile de calitate, descriptorii indicativi și indicatorii de referință astfel cum sunt stabiliți și descriși în anexele I și II, să perfecționeze și să dezvolte în continuare sistemele de EFP, să susțină strategiile de învățare de-a lungul vieții și punerea în aplicare a CEC și a Cartei europene a calității pentru mobilitate și să promoveze o cultură a îmbunătățirii calității și a inovării la toate nivelurile. Ar trebui acordată mai multă atenție trecerii de la EFP la învățământul superior;

| 2. | să planifice, fiecare în parte, în termen de 18 iunie 2011, o abordare destinată îmbunătățirii sistemelor de asigurare a calității la nivel național, după caz, și utilizării în modul cel mai eficient a cadrului prin implicarea partenerilor sociali, a autorităților regionale și locale și a altor părți interesate relevante în conformitate cu legislația și practicile naționale; |
| --- | --- |

2.

să planifice, fiecare în parte, în termen de 18 iunie 2011, o abordare destinată îmbunătățirii sistemelor de asigurare a calității la nivel național, după caz, și utilizării în modul cel mai eficient a cadrului prin implicarea partenerilor sociali, a autorităților regionale și locale și a altor părți interesate relevante în conformitate cu legislația și practicile naționale;

| 3. | să participe activ la rețeaua Cadrului european de referință pentru asigurarea calității („rețeaua cadrului”) ca bază a dezvoltării viitoare a principiilor comune, a criteriilor și a indicatorilor de referință, a liniilor directoare și a instrumentelor pentru îmbunătățirea calității în EFP în mod corespunzător la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

3.

să participe activ la rețeaua Cadrului european de referință pentru asigurarea calității („rețeaua cadrului”) ca bază a dezvoltării viitoare a principiilor comune, a criteriilor și a indicatorilor de referință, a liniilor directoare și a instrumentelor pentru îmbunătățirea calității în EFP în mod corespunzător la nivel național, regional și local;

| 4. | să înființeze, în cazul în care acesta nu există încă, un punct național de referință pentru asigurarea calității în EFP, care să fie legat de structurile și cerințele specifice fiecărui stat membru și care, în conformitate cu practica națională, să reunească organismele relevante existente și să implice partenerii sociali și toate părțile interesate în cauză la nivel național și regional, pentru asigurarea continuării inițiativelor. Punctele de referință ar trebui:






  — | să informeze o gamă variată de părți interesate cu privire la activitățile rețelei cadrului; |
| --- | --- | --- |

4.

să înființeze, în cazul în care acesta nu există încă, un punct național de referință pentru asigurarea calității în EFP, care să fie legat de structurile și cerințele specifice fiecărui stat membru și care, în conformitate cu practica națională, să reunească organismele relevante existente și să implice partenerii sociali și toate părțile interesate în cauză la nivel național și regional, pentru asigurarea continuării inițiativelor. Punctele de referință ar trebui:

—

să informeze o gamă variată de părți interesate cu privire la activitățile rețelei cadrului;

| — | să furnizeze o susținere activă pentru punerea în aplicare a programului de lucru al rețelei cadrului; |
| --- | --- |

—

să furnizeze o susținere activă pentru punerea în aplicare a programului de lucru al rețelei cadrului;

| — | să întreprindă inițiative concrete pentru promovarea dezvoltării viitoare a cadrului în contextul național; |
| --- | --- |

—

să întreprindă inițiative concrete pentru promovarea dezvoltării viitoare a cadrului în contextul național;

| — | să susțină autoevaluarea ca măsură complementară și eficientă de asigurare a calității, care permite evaluarea succesului și identificarea domeniilor care ar putea beneficia de îmbunătățiri, în vederea punerii în aplicare a programului de lucru al rețelei cadrului; |
| --- | --- |

—

să susțină autoevaluarea ca măsură complementară și eficientă de asigurare a calității, care permite evaluarea succesului și identificarea domeniilor care ar putea beneficia de îmbunătățiri, în vederea punerii în aplicare a programului de lucru al rețelei cadrului;

| — | să asigure diseminarea eficientă a informației în rândul părților interesate; |
| --- | --- |

—

să asigure diseminarea eficientă a informației în rândul părților interesate;

| 5. | să realizeze o reexaminare a procesului de punere în aplicare din patru în patru ani – această reexaminare ar trebui să fie inclusă în fiecare al doilea raport național de progrese elaborat în contextul viitorului cadru strategic pentru cooperarea la nivel european în domeniul educației și formării – pe baza criteriilor de referință care vor fi definite în cadrul rețelei cadrului și în cooperare cu Comisia și statele membre, |
| --- | --- |

5.

să realizeze o reexaminare a procesului de punere în aplicare din patru în patru ani – această reexaminare ar trebui să fie inclusă în fiecare al doilea raport național de progrese elaborat în contextul viitorului cadru strategic pentru cooperarea la nivel european în domeniul educației și formării – pe baza criteriilor de referință care vor fi definite în cadrul rețelei cadrului și în cooperare cu Comisia și statele membre,

APROBĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 1. | de a susține statele membre în îndeplinirea sarcinilor menționate mai sus, în special prin facilitarea cooperării și a învățării reciproce, a testării și a dezvoltării materialului orientativ și prin furnizarea informațiilor referitoare la dezvoltarea calității în EFP în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

1.

de a susține statele membre în îndeplinirea sarcinilor menționate mai sus, în special prin facilitarea cooperării și a învățării reciproce, a testării și a dezvoltării materialului orientativ și prin furnizarea informațiilor referitoare la dezvoltarea calității în EFP în rândul statelor membre;

| 2. | de a promova și de a participa împreună cu statele membre la rețeaua cadrului , contribuind la dezvoltarea politicii în acest domeniu prin intermediul unor propuneri și inițiative concrete, după caz; |
| --- | --- |

2.

de a promova și de a participa împreună cu statele membre la rețeaua cadrului , contribuind la dezvoltarea politicii în acest domeniu prin intermediul unor propuneri și inițiative concrete, după caz;

| 3. | de a asigura monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări, prin prezentarea unui raport adresat Parlamentului European și Consiliului din patru în patru ani, asupra experienței câștigate și a implicațiilor pentru viitor, incluzând o reexaminare a prezentei recomandări, dacă aceasta este necesară, realizată în cooperare cu statele membre și cu implicarea diverselor părți interesate; |
| --- | --- |

3.

de a asigura monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări, prin prezentarea unui raport adresat Parlamentului European și Consiliului din patru în patru ani, asupra experienței câștigate și a implicațiilor pentru viitor, incluzând o reexaminare a prezentei recomandări, dacă aceasta este necesară, realizată în cooperare cu statele membre și cu implicarea diverselor părți interesate;

| 4. | de a realiza, pe baza raportului respectiv și în cooperare cu statele membre, o evaluare a punerii în aplicare a prezentei recomandări și, în cazul în care este necesar, o revizuire a acesteia. |
| --- | --- |

4.

de a realiza, pe baza raportului respectiv și în cooperare cu statele membre, o evaluare a punerii în aplicare a prezentei recomandări și, în cazul în care este necesar, o revizuire a acesteia.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2009.

Pentru Parlamentul European

Președintele

H.-G. PÖTTERING

Pentru Consiliu

Președintele

Štefan FÜLE

---

(1)  JO C 100, 30.4.2009, p. 136.

1

(2)  JO C 325, 19.12.2008, p. 48.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 18 decembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 11 mai 2009.

3

(4)  JO C 13, 18.1.2003, p. 2.

4

(5)  JO C 104, 30.4.2004, p. 1.

5

(6)  „Realizarea spațiului european de învățământ superior”: Comunicat al Conferinței miniștrilor responsabili pentru învățământul superior, Berlin, 19 septembrie 2003.

6

(7)  Concluziile Consiliului privind asigurarea calității în educație și formarea profesională, 28 mai 2004.

7

(8)  Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională a fost înființată în octombrie 2005 de către Comisie ca urmare a avizului favorabil al Comitetului consultativ pentru formare profesională. Membrii acesteia au fost desemnați de către statele membre, țările candidate, țările AELS-SEE și organizațiile partenerilor sociali europeni, în conformitate cu o procedură explicită.

8

(9)  JO C 298, 8.12.2006, p. 3.

9

(10)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

10

(11)  JO C 311, 21.12.2007, p. 13.

11

---

INTRODUCERE LA ANEXE

Prezenta recomandare stabilește un cadru european de referință pentru asigurarea calității („cadrul”) care conține un ciclu de asigurare și îmbunătățire a calității EFP (planificare, punere în aplicare, evaluare/apreciere și reexaminare/revizuire) pe baza unor criterii calitative, a unor descriptori și a unor indicatori aplicabili managamentului calității atât la nivelul sistemelui de EFP, cât și la nivelul furnizorilor de EFP. Scopul nu este acela de a introduce noi standarde, ci de a susține eforturile statelor membre, menținând totodată diversitatea abordărilor acestora.

Cadrul ar trebui considerat mai mult un „set de instrumente”, din care diverșii utilizatori pot selecta descriptorii și indicatorii pe care îi consideră cei mai relevanți pentru cerințele sistemului lor specific de asigurare a calității.

Descriptorii (Anexa I) și indicatorii (Anexa II) propuși sunt oferiți exclusiv în scop de orientare și pot fi selectați și aplicați de către utilizatorii cadrului în conformitate cu toate sau o parte din cerințele acestora și cu parametrii existenți.

Aceștia pot fi aplicați formării profesionale inițiale (FPI) și/sau formării profesionale continue (FPC), în funcție de caracteristicile individuale relevante ale sistemului de EFP din fiecare stat membru și de tipul de furnizori de EFP.

Aceștia vor fi utilizați strict voluntar, ținând seama de valoarea lor adăugată potențială și în conformitate cu legislația și practica naționale. Aceștia nu trebuie considerați nici puncte de reper, nici instrumente de raportare sau comparare a calității și eficienței diferitelor sisteme naționale. Responsabilitatea de monitorizare a calității acestor sisteme revine în continuare în mod exclusiv statelor membre.

ANEXA I

CADRUL EUROPEAN DE REFERINȚĂ PENTRU ASIGURAREA CALITĂȚII: CRITERII DE CALITATE ȘI DESCRIPTORI INDICATIVI
   (1)

Prezenta anexă propune criterii comune de calitate și descriptori indicativi pentru susținerea statelor membre, după cum acestea consideră potrivit, în momentul punerii în aplicare a cadrului (2).

| Criterii de calitate | Descriptori indicativi la nivelul sistemului EFP | Descriptori indicativi la nivelul furnizorului de EFP |
| --- | --- | --- |
| Planificarea reflectă o viziune strategică comună părților interesate și include scopuri/obiective, acțiuni și indicatori expliciți | Scopurile/obiectivele EFP sunt descrise pe termen mediu și lung și sunt legate de obiectivele europene
  Părțile interesate relevante participă la stabilirea scopurilor și obiectivelor EFP la diferite niveluri
  Țintele sunt stabilite și monitorizate prin intermediul indicatorilor specifici (criterii de succes)
  Au fost stabilite mecanismele și procedurile pentru identificarea necesităților în materie de formare
  A fost elaborată o politică de informare pentru a asigura prezentarea optimă a rezultatelor/efectelor de calitate cu respectarea cerințelor naționale/regionale privind protecția datelor
  Au fost definite standardele și liniile directoare pentru recunoașterea, validarea și certificarea competențelor individuale | Scopurile/obiectivele politicii europene, naționale și regionale în domeniul educației și formării profesionale se reflectă în țintele locale stabilite de furnizorii de EFP
  Sunt stabilite și monitorizate scopuri/obiective și ținte explicite
  Au loc consultări continue cu părțile interesate relevante pentru identificarea necesităților locale/individuale specifice
  Responsabilitățile în managementul și dezvoltarea calității au fost împărțite în mod explicit
  Există o implicare timpurie a personalului în planificare, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea calității
  Furnizorii planifică inițiative de cooperare cu alți furnizori de EFP
  Părțile interesate relevante participă la procesul de analizare a nevoilor locale
  Furnizorii EFP dețin un sistem explicit și transparent de asigurare a calității |
| Planurile de punere în aplicare sunt elaborate în consultare cu părțile interesate și includ principii explicite | Planurile de punere în aplicare sunt stabilite în colaborare cu partenerii sociali, furnizorii de EFP și alte părți interesate relevante la diferite niveluri
  Planurile de punere în aplicare includ analizarea resurselor necesare, a capacităților utilizatorilor și a instrumentelor și liniilor directoare necesare pentru susținere
  Au fost elaborate liniile directoare și standardele pentru punerea în aplicare la diferite niveluri
  Planurile de punere în aplicare includ sprijin specific pentru formarea profesorilor și a formatorilor
  Responsabilitățile furnizorilor de EFP în cadrul procesului de punere în aplicare sunt descrise în mod explicit și sunt transparente
  A fost creat un cadru național și/sau regional pentru asigurarea calității, care include linii directoare și standarde de calitate la nivelul furnizorului pentru promovarea ameliorării continue și a autoreglementării | Resursele sunt pregătite/alocate intern în mod corespunzător pentru a atinge obiectivele stabilite în planurile de punere în aplicare
  Parteneriatele relevante sunt susținute în mod explicit pentru punerea în aplicare a acțiunilor planificate
  Planul strategic pentru dezvoltarea competențelor personalului specifică necesitatea instruirii profesorilor și formatorilor
  Personalul ia parte la activități periodice de formare și dezvoltă cooperarea cu părțile interesate externe pentru susținerea dezvoltării capacităților și îmbunătățirii calității și pentru creșterea performanțelor |
| Evaluarea rezultatelor și proceselor este realizată în mod regulat și susținută prin măsurare | Este creată o metodologie pentru evaluare, cuprinzând evaluarea internă și externă
  Implicarea părților interesate în procesul de evaluare și monitorizare este agreată și descrisă clar
  Standardele și procesele naționale/regionale pentru îmbunătățirea și asigurarea calității sunt relevante și în concordanță cu nevoile din sectorul respectiv
  Sistemele sunt supuse autoevaluării, reexaminării interne și externe, după caz
  Sunt puse în aplicare sisteme de avertizare timpurie
  Se aplică indicatori de performanță
  Se colectează date relevante, regulate și coerente pentru măsurarea succesului și identificarea domeniilor care trebuie îmbunătățite. Sunt create metodologii corespunzătoare pentru colectarea datelor, de exemplu, chestionare și indicatori/unități metrice | Autoaprecierea/autoevaluarea este realizată periodic în conformitate cu reglementările/cadrele naționale și regionale sau la inițiativa furnizorilor de EFP
  Evaluarea și reexaminarea acoperă procesele și rezultatele/efectele educației, incluzând evaluarea satisfacției cursantului, precum și a performanței și satisfacției personalului
  Evaluarea și reexaminarea includ mecanisme corespunzătoare și eficace pentru implicarea părților interesate interne și externe
  Sunt puse în aplicare sisteme de avertizare timpurie |
| Reexaminare | Procedurile, mecanismele și instrumentele pentru realizarea reexaminărilor sunt definite la toate nivelurile
  Procesele sunt reexaminate periodic și se elaborează planuri de acțiune. Sistemele sunt adaptate în consecință
  Informațiile privind rezultatele evaluării sunt făcute publice | Se înregistrează feedback-ul cursanților privind experiențele lor individuale de învățare și mediul de studiu și de predare. Împreună cu feedback-ul profesorilor, acesta este utilizat pentru fundamentarea viitoarelor acțiuni
  Informațiile privind rezultatele reexaminării sunt puse la dispoziția publicului larg
  Procedurile referitoare la feedback și reexaminare sunt parte a unui proces de învățare strategic în cadrul organizației
  Rezultatele/efectele procesului de evaluare sunt discutate cu părțile interesate relevante și sunt elaborate planuri de acțiune corespunzătoare |

Criterii de calitate

Descriptori indicativi la nivelul sistemului EFP

Descriptori indicativi la nivelul furnizorului de EFP

Planificarea reflectă o viziune strategică comună părților interesate și include scopuri/obiective, acțiuni și indicatori expliciți

Scopurile/obiectivele EFP sunt descrise pe termen mediu și lung și sunt legate de obiectivele europene

Părțile interesate relevante participă la stabilirea scopurilor și obiectivelor EFP la diferite niveluri

Țintele sunt stabilite și monitorizate prin intermediul indicatorilor specifici (criterii de succes)

Au fost stabilite mecanismele și procedurile pentru identificarea necesităților în materie de formare

A fost elaborată o politică de informare pentru a asigura prezentarea optimă a rezultatelor/efectelor de calitate cu respectarea cerințelor naționale/regionale privind protecția datelor

Au fost definite standardele și liniile directoare pentru recunoașterea, validarea și certificarea competențelor individuale

Scopurile/obiectivele politicii europene, naționale și regionale în domeniul educației și formării profesionale se reflectă în țintele locale stabilite de furnizorii de EFP

Sunt stabilite și monitorizate scopuri/obiective și ținte explicite

Au loc consultări continue cu părțile interesate relevante pentru identificarea necesităților locale/individuale specifice

Responsabilitățile în managementul și dezvoltarea calității au fost împărțite în mod explicit

Există o implicare timpurie a personalului în planificare, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea calității

Furnizorii planifică inițiative de cooperare cu alți furnizori de EFP

Părțile interesate relevante participă la procesul de analizare a nevoilor locale

Furnizorii EFP dețin un sistem explicit și transparent de asigurare a calității

Planurile de punere în aplicare sunt elaborate în consultare cu părțile interesate și includ principii explicite

Planurile de punere în aplicare sunt stabilite în colaborare cu partenerii sociali, furnizorii de EFP și alte părți interesate relevante la diferite niveluri

Planurile de punere în aplicare includ analizarea resurselor necesare, a capacităților utilizatorilor și a instrumentelor și liniilor directoare necesare pentru susținere

Au fost elaborate liniile directoare și standardele pentru punerea în aplicare la diferite niveluri

Planurile de punere în aplicare includ sprijin specific pentru formarea profesorilor și a formatorilor

Responsabilitățile furnizorilor de EFP în cadrul procesului de punere în aplicare sunt descrise în mod explicit și sunt transparente

A fost creat un cadru național și/sau regional pentru asigurarea calității, care include linii directoare și standarde de calitate la nivelul furnizorului pentru promovarea ameliorării continue și a autoreglementării

Resursele sunt pregătite/alocate intern în mod corespunzător pentru a atinge obiectivele stabilite în planurile de punere în aplicare

Parteneriatele relevante sunt susținute în mod explicit pentru punerea în aplicare a acțiunilor planificate

Planul strategic pentru dezvoltarea competențelor personalului specifică necesitatea instruirii profesorilor și formatorilor

Personalul ia parte la activități periodice de formare și dezvoltă cooperarea cu părțile interesate externe pentru susținerea dezvoltării capacităților și îmbunătățirii calității și pentru creșterea performanțelor

Evaluarea rezultatelor și proceselor este realizată în mod regulat și susținută prin măsurare

Este creată o metodologie pentru evaluare, cuprinzând evaluarea internă și externă

Implicarea părților interesate în procesul de evaluare și monitorizare este agreată și descrisă clar

Standardele și procesele naționale/regionale pentru îmbunătățirea și asigurarea calității sunt relevante și în concordanță cu nevoile din sectorul respectiv

Sistemele sunt supuse autoevaluării, reexaminării interne și externe, după caz

Sunt puse în aplicare sisteme de avertizare timpurie

Se aplică indicatori de performanță

Se colectează date relevante, regulate și coerente pentru măsurarea succesului și identificarea domeniilor care trebuie îmbunătățite. Sunt create metodologii corespunzătoare pentru colectarea datelor, de exemplu, chestionare și indicatori/unități metrice

Autoaprecierea/autoevaluarea este realizată periodic în conformitate cu reglementările/cadrele naționale și regionale sau la inițiativa furnizorilor de EFP

Evaluarea și reexaminarea acoperă procesele și rezultatele/efectele educației, incluzând evaluarea satisfacției cursantului, precum și a performanței și satisfacției personalului

Evaluarea și reexaminarea includ mecanisme corespunzătoare și eficace pentru implicarea părților interesate interne și externe

Sunt puse în aplicare sisteme de avertizare timpurie

Reexaminare

Procedurile, mecanismele și instrumentele pentru realizarea reexaminărilor sunt definite la toate nivelurile

Procesele sunt reexaminate periodic și se elaborează planuri de acțiune. Sistemele sunt adaptate în consecință

Informațiile privind rezultatele evaluării sunt făcute publice

Se înregistrează feedback-ul cursanților privind experiențele lor individuale de învățare și mediul de studiu și de predare. Împreună cu feedback-ul profesorilor, acesta este utilizat pentru fundamentarea viitoarelor acțiuni

Informațiile privind rezultatele reexaminării sunt puse la dispoziția publicului larg

Procedurile referitoare la feedback și reexaminare sunt parte a unui proces de învățare strategic în cadrul organizației

Rezultatele/efectele procesului de evaluare sunt discutate cu părțile interesate relevante și sunt elaborate planuri de acțiune corespunzătoare

---

(1)  În sensul prezentei recomandări, definițiile care se aplică se bazează pe Glosarul Cedefop privind calitatea în formare (document de lucru, noiembrie 2003).

(2)  Un alt set de indicatori de calitate selectați este detaliat în anexa II.

ANEXA II

UN SET DE REFERINȚĂ AL INDICATORILOR DE CALITATE SELECTAȚI PENTRU EVALUAREA CALITĂȚII ÎN CADRUL EFP

Prezenta anexă propune un set cuprinzător de indicatori de calitate selectați care poate fi utilizat pentru susținerea evaluării și îmbunătățirii calității sistemelor de EFP și/sau a furnizorilor. Acest set de indicatori va fi dezvoltat în viitor prin cooperare europeană bilaterală și/sau multilaterală, bazată pe datele europene și registrele naționale.

În ceea ce privește natura și scopul lor, acești indicatori ar trebui diferențiați de indicatorii și criteriile de referință cuprinse în Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării.

Mai mult, tabelul de indicatori nu include indicatori agregați la nivel național în cazurile în care aceștia nu există sau ar fi greu de obținut. Agregarea unor astfel de indicatori la nivel național se poate realiza ulterior pe baza unui acord comun între statele membre, Comisie și rețeaua Cadrului european de referință pentru asigurarea calității.

| Indicator | Tipul indicatorului | Obiectivul politicii |
| --- | --- | --- |
| Indicatori generali pentru asigurarea calității |
| NR. 1
  Relevanța sistemelor de asigurare a calității pentru furnizorii de EFP:






  (a) | proporția furnizorilor care aplică sisteme interne pentru asigurarea calității definite prin lege/din proprie inițiativă |

Indicator

Tipul indicatorului

Obiectivul politicii

Indicatori generali pentru asigurarea calității

NR. 1

Relevanța sistemelor de asigurare a calității pentru furnizorii de EFP:

(a)

proporția furnizorilor care aplică sisteme interne pentru asigurarea calității definite prin lege/din proprie inițiativă

| (b) | proporția furnizorilor de EFP acreditați |
| --- | --- |

(b)

proporția furnizorilor de EFP acreditați

Indicator de context/de intrare

Promovarea unei culturi a îmbunătățirii calității la nivelul furnizorilor de EFP

Creșterea transparenței calității formării

Îmbunătățirea încrederii reciproce în ceea ce privește furnizarea serviciilor de formare

NR. 2

Investiția în instruirea profesorilor și a formatorilor

| (a) | numărul profesorilor și al formatorilor care participă la activități de formare complementară |
| --- | --- |

(a)

numărul profesorilor și al formatorilor care participă la activități de formare complementară

| (b) | valoarea fondurilor investite |
| --- | --- |

(b)

valoarea fondurilor investite

Indicator de intrare/de proces

Promovarea responsabilizării profesorilor și formatorilor în procesul dezvoltării calității în EFP

Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde la cererea în evoluție de pe piața muncii

Dezvoltarea capacităților individuale de învățare

Îmbunătățirea rezultatelor cursanților

Indicatori de susținere a obiectivelor de calitate pentru politicile EFP

NR. 3

Rata participării la programele EFP:

Numărul participanților la programele de EFP (1), în funcție de tipul de program și de criteriile individuale (2)

Indicator de intrare/de proces/de ieșire

Obținerea informațiilor de bază la nivelul sistemului și al furnizorilor privind atractivitatea EFP

Susținerea creșterii accesului la EFP, inclusiv al grupurilor dezavantajate

NR. 4

Rata de finalizare a programelor EFP:

Numărul persoanelor care au încheiat cu succes/au abandonat programele de EFP, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale

Indicator de proces/de ieșire Indicator de rezultat

Obținerea informațiilor de bază în ceea ce privește realizările educaționale și calitatea proceselor de formare

Calcularea ratelor de abandon comparativ cu ratele de participare

Susținerea finalizării cu succes drept unul din obiectivele principale pentru calitatea în EFP

Susținerea furnizării de servicii de formare adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate

NR. 5

Rata de plasare după finalizarea programelor EFP:

| (a) | destinația cursanților EFP la un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale (3); |
| --- | --- |

(a)

destinația cursanților EFP la un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale (3);

| (b) | proporția cursanților angajați la un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale. |
| --- | --- |

(b)

proporția cursanților angajați la un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale.

Indicator de rezultat

Susținerea creșterii nivelului de ocupare a forței de muncă

Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde la cererile în evoluție de pe piața muncii

Susținerea furnizării de servicii de formare adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate

NR. 6

Utilizarea aptitudinilor dobândite la locul de muncă:

| (a) | informații privind ocupația persoanelor după încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale |
| --- | --- |

(a)

informații privind ocupația persoanelor după încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale

| (b) | nivelul de satisfacție a persoanelor și a angajatorilor față de aptitudinile/competențele dobândite |
| --- | --- |

(b)

nivelul de satisfacție a persoanelor și a angajatorilor față de aptitudinile/competențele dobândite

Indicator de rezultat

(amestec de date calitative și cantitative)

Creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă

Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde la cererile în evoluție de pe piața muncii

Susținerea furnizării de servicii de formare adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate

Informații de context

NR. 7

Rata șomajului (4) în funcție de criteriile individuale

Indicator de context

Contextul politicii decizionale la nivelul sistemului de EFP

NR. 8

Prevalența grupurilor vulnerabile:

| (a) | procentajul participanților la EFP clasificați ca grupuri dezavantajate (într-o regiune definită sau arie de proveniență) în funcție de vârstă și sex; |
| --- | --- |

(a)

procentajul participanților la EFP clasificați ca grupuri dezavantajate (într-o regiune definită sau arie de proveniență) în funcție de vârstă și sex;

| (b) | rata succesului grupurilor dezavantajate în funcție de vârstă și sex. |
| --- | --- |

(b)

rata succesului grupurilor dezavantajate în funcție de vârstă și sex.

Indicator de context

Contextul politicii decizionale la nivelul sistemului de EFP

Susținerea accesului la EFP al grupurilor dezavantajate

Susținerea furnizării unei formări adecvate pentru grupurile dezavantajate

NR. 9

Mecanisme de identificare a nevoilor de formare pe piața muncii

| (a) | Informații privind mecanismele instituite pentru identificarea cererilor în schimbare la diferite niveluri; |
| --- | --- |

(a)

Informații privind mecanismele instituite pentru identificarea cererilor în schimbare la diferite niveluri;

| (b) | dovada eficacității acestora. |
| --- | --- |

(b)

dovada eficacității acestora.

Indicator de context/de intrare

(informații calitative)

Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde la cererile în schimbare de pe piața muncii

Susținerea creșterii nivelului de ocupare a forței de muncă

NR. 10

Planuri utilizate pentru promovarea unui acces mai bun la EFP:

| (a) | Informații privind planurile existente la diferite niveluri; |
| --- | --- |

(a)

Informații privind planurile existente la diferite niveluri;

| (b) | dovada eficacității acestora. |
| --- | --- |

(b)

dovada eficacității acestora.

Indicator de proces

(informații calitative)

Promovarea accesului la EFP, inclusiv al grupurilor dezavantajate

Susținerea furnizării unei formări adecvate

---

(1)  Pentru FPI: o perioadă de șase săptămâni de formare este necesară pentru ca un cursant să fie considerat participant.

Pentru învățarea de-a lungul vieții: procentajul populației admise la programele formale EFP.

(2)  În afara informațiilor de bază privind sexul și vârsta, pot fi aplicate și alte criterii sociale, de exemplu tinerii expuși abandonului școlar, cea mai importantă realizare școlară, migranții, persoane cu handicap, durata șomajului etc.

(3)  Pentru FPI: inclusiv informații privind destinația celor care abandonează.

(4)  Definiții în conformitate cu OIM și OCDE: persoane cu vârste între 15 și 74 de ani fără un loc de muncă, în căutarea activă a unui loc de muncă și care sunt pregătite să înceapă să lucreze.

---

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/11

---

RECOMANDAREA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 18 iunie 2009

privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 155/02

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 149 alineatul (4) și articolul 150 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Dezvoltarea și recunoașterea cunoștințelor, abilităților și competențelor cetățenilor sunt fundamentale pentru dezvoltarea personală și profesională a acestora, precum și pentru competitivitatea, ocuparea forței de muncă și coeziunea socială în Comunitate. În acest sens, acestea ar trebui să faciliteze mobilitatea transnațională a lucrătorilor și a celor care învață și să contribuie la respectarea cerințelor cererii și ofertei pe piața europeană a muncii. Participarea tuturor la învățarea de-a lungul vieții nelimitată, precum și transferul, recunoașterea și acumularea rezultatelor învățării dobândite de o persoană în contexte formale, non-formale și informale ar trebui în consecință promovate și îmbunătățite la nivel comunitar. |
| --- | --- |

(1)

Dezvoltarea și recunoașterea cunoștințelor, abilităților și competențelor cetățenilor sunt fundamentale pentru dezvoltarea personală și profesională a acestora, precum și pentru competitivitatea, ocuparea forței de muncă și coeziunea socială în Comunitate. În acest sens, acestea ar trebui să faciliteze mobilitatea transnațională a lucrătorilor și a celor care învață și să contribuie la respectarea cerințelor cererii și ofertei pe piața europeană a muncii. Participarea tuturor la învățarea de-a lungul vieții nelimitată, precum și transferul, recunoașterea și acumularea rezultatelor învățării dobândite de o persoană în contexte formale, non-formale și informale ar trebui în consecință promovate și îmbunătățite la nivel comunitar.

| (2) | Consiliul European de la Lisabona din 2000 a ajuns la concluzia că sporirea transparenței calificărilor trebuie să constituie una dintre componentele principale necesare pentru adaptarea sistemelor educaționale și de formare profesională din Comunitate la cererile societății cunoașterii. În plus, Consiliul European de la Barcelona din 2002 a subliniat importanța îmbunătățirii transparenței și a metodelor de recunoaștere în domeniul educației și formării profesionale („EFP”). |
| --- | --- |

(2)

Consiliul European de la Lisabona din 2000 a ajuns la concluzia că sporirea transparenței calificărilor trebuie să constituie una dintre componentele principale necesare pentru adaptarea sistemelor educaționale și de formare profesională din Comunitate la cererile societății cunoașterii. În plus, Consiliul European de la Barcelona din 2002 a subliniat importanța îmbunătățirii transparenței și a metodelor de recunoaștere în domeniul educației și formării profesionale („EFP”).

| (3) | Sistemele de EFP, unul dintre principalele domenii ale învățării de-a lungul vieții, sunt direct legate de învățământul general și superior, precum și de politicile sociale și de ocupare a forței de muncă ale fiecărui stat membru. Prin impactul lor transsectorial acestea promovează nu numai competitivitatea economiei europene și acoperirea necesităților pieței muncii, ci și coeziunea socială, egalitatea, participarea și implicarea cetățenilor. |
| --- | --- |

(3)

Sistemele de EFP, unul dintre principalele domenii ale învățării de-a lungul vieții, sunt direct legate de învățământul general și superior, precum și de politicile sociale și de ocupare a forței de muncă ale fiecărui stat membru. Prin impactul lor transsectorial acestea promovează nu numai competitivitatea economiei europene și acoperirea necesităților pieței muncii, ci și coeziunea socială, egalitatea, participarea și implicarea cetățenilor.

| (4) | Rezoluția Consiliului din 19 decembrie 2002 privind promovarea intensificării cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale (4) („Procesul Copenhaga”) și Raportul comun intermediar adoptat în 2004 al Consiliului și Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru Educație și Formare 2010 (5) subliniază importanța unui sistem de credite pentru EFP, în timp ce Raportul comun al Consiliului și Comisiei din 2008 (6) subliniază necesitatea intensificării eforturilor în vederea îmbunătățirii calității și atractivității EFP. |
| --- | --- |

(4)

Rezoluția Consiliului din 19 decembrie 2002 privind promovarea intensificării cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale (4) („Procesul Copenhaga”) și Raportul comun intermediar adoptat în 2004 al Consiliului și Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru Educație și Formare 2010 (5) subliniază importanța unui sistem de credite pentru EFP, în timp ce Raportul comun al Consiliului și Comisiei din 2008 (6) subliniază necesitatea intensificării eforturilor în vederea îmbunătățirii calității și atractivității EFP.

| (5) | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului la 15 noiembrie 2004 privind viitoarele priorități ale intensificării cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale au acordat prioritate dezvoltării și punerii în aplicare a unui sistem european de credite pentru EFP pentru a permite celor care învață să acumuleze rezultatele învățării dobândite prin parcursurile proprii de învățare în momentul trecerii de la un sistem de formare profesională la altul. |
| --- | --- |

(5)

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului la 15 noiembrie 2004 privind viitoarele priorități ale intensificării cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale au acordat prioritate dezvoltării și punerii în aplicare a unui sistem european de credite pentru EFP pentru a permite celor care învață să acumuleze rezultatele învățării dobândite prin parcursurile proprii de învățare în momentul trecerii de la un sistem de formare profesională la altul.

| (6) | Scopul prezentei recomandări este de a institui un sistem european de credite pentru educație și formare profesională („SECEFP”) care vizează facilitarea transferului, recunoașterii și acumulării rezultatelor evaluate ale învățării persoanelor care doresc să obțină o calificare. Acest aspect va îmbunătăți modul în care sunt înțelese în general rezultatele învățării cetățenilor, transparența acestora, mobilitatea transnațională și transferabilitatea lor între statele membre și, dacă este cazul, în interiorul acestora, într-un spațiu al învățării de-a lungul vieții nelimitate, precum și mobilitatea și transferabilitatea calificărilor la nivel național între diversele sectoare ale economiei și în interiorul pieței muncii; de asemenea, acest sistem va contribui la dezvoltarea și extinderea cooperării europene în domeniul educației și formării. |
| --- | --- |

(6)

Scopul prezentei recomandări este de a institui un sistem european de credite pentru educație și formare profesională („SECEFP”) care vizează facilitarea transferului, recunoașterii și acumulării rezultatelor evaluate ale învățării persoanelor care doresc să obțină o calificare. Acest aspect va îmbunătăți modul în care sunt înțelese în general rezultatele învățării cetățenilor, transparența acestora, mobilitatea transnațională și transferabilitatea lor între statele membre și, dacă este cazul, în interiorul acestora, într-un spațiu al învățării de-a lungul vieții nelimitate, precum și mobilitatea și transferabilitatea calificărilor la nivel național între diversele sectoare ale economiei și în interiorul pieței muncii; de asemenea, acest sistem va contribui la dezvoltarea și extinderea cooperării europene în domeniul educației și formării.

| (7) | ECEFP se bazează pe principiile și specificațiile tehnice stabilite în anexa II. Mai mult, sistemul trebuie să fie confirmat de principiile comune pentru asigurarea calității prezentate în Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională și în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 [privind stabilirea Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională] (7). |
| --- | --- |

(7)

ECEFP se bazează pe principiile și specificațiile tehnice stabilite în anexa II. Mai mult, sistemul trebuie să fie confirmat de principiile comune pentru asigurarea calității prezentate în Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională și în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 [privind stabilirea Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională] (7).

| (8) | ECEFP este aplicabil tuturor rezultatelor învățării care ar trebui, în principiu, să poată fi dobândite prin intermediul diferitelor trasee educaționale și de învățare la toate nivelurile Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții („CEC”) și apoi transferate și recunoscute. Prin urmare, prezenta recomandare contribuie la obiectivele mai generale de promovare a învățării de-a lungul vieții și de creștere a ocupării, a deschiderii față de mobilitate și a includerii sociale a lucrătorilor și a celor care învață. Aceasta facilitează mai ales dezvoltarea unor trasee de învățare flexibile și individualizate și recunoașterea rezultatelor învățării dobândite prin învățarea non-formală și informală. |
| --- | --- |

(8)

ECEFP este aplicabil tuturor rezultatelor învățării care ar trebui, în principiu, să poată fi dobândite prin intermediul diferitelor trasee educaționale și de învățare la toate nivelurile Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții („CEC”) și apoi transferate și recunoscute. Prin urmare, prezenta recomandare contribuie la obiectivele mai generale de promovare a învățării de-a lungul vieții și de creștere a ocupării, a deschiderii față de mobilitate și a includerii sociale a lucrătorilor și a celor care învață. Aceasta facilitează mai ales dezvoltarea unor trasee de învățare flexibile și individualizate și recunoașterea rezultatelor învățării dobândite prin învățarea non-formală și informală.

| (9) | Principiile transparente pentru asigurarea calității, schimbul de informații și dezvoltarea parteneriatelor între instituțiile competente pentru calificări, furnizorii de EFP și alte părți interesate trebuie să contribuie la construirea încrederii reciproce și să faciliteze punerea în aplicare a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(9)

Principiile transparente pentru asigurarea calității, schimbul de informații și dezvoltarea parteneriatelor între instituțiile competente pentru calificări, furnizorii de EFP și alte părți interesate trebuie să contribuie la construirea încrederii reciproce și să faciliteze punerea în aplicare a prezentei recomandări.

| (10) | Prezenta recomandare ar trebui să faciliteze compatibilitatea, comparabilitatea și complementaritatea sistemelor de credite utilizate în EFP și Sistemul european de credite transferabile („SECT”) utilizat în învățământul superior și ar trebui, prin urmare, să contribuie la o permeabilitate mai ridicată între nivelurile educaționale și de formare, în conformitate cu legislația și practicile naționale. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta recomandare ar trebui să faciliteze compatibilitatea, comparabilitatea și complementaritatea sistemelor de credite utilizate în EFP și Sistemul european de credite transferabile („SECT”) utilizat în învățământul superior și ar trebui, prin urmare, să contribuie la o permeabilitate mai ridicată între nivelurile educaționale și de formare, în conformitate cu legislația și practicile naționale.

| (11) | Validarea rezultatelor evaluate ale învățării non-formale și informale ar trebui promovată în conformitate cu Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale. |
| --- | --- |

(11)

Validarea rezultatelor evaluate ale învățării non-formale și informale ar trebui promovată în conformitate cu Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale.

| (12) | Prezenta recomandare completează Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (8), prin care se recomandă ca statele membre să promoveze corelarea între CEC și sistemele europene existente sau viitoare pentru transferul și acumularea de credite în învățământul superior și în EFP. În timp ce principalul obiectiv al CEC este de a îmbunătăți transparența, comparabilitatea și portabilitatea calificărilor obținute, scopul SECEFP este să faciliteze transferul, recunoașterea și acumularea rezultatelor învățării indivizilor pentru obținerea unei calificări. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta recomandare completează Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (8), prin care se recomandă ca statele membre să promoveze corelarea între CEC și sistemele europene existente sau viitoare pentru transferul și acumularea de credite în învățământul superior și în EFP. În timp ce principalul obiectiv al CEC este de a îmbunătăți transparența, comparabilitatea și portabilitatea calificărilor obținute, scopul SECEFP este să faciliteze transferul, recunoașterea și acumularea rezultatelor învățării indivizilor pentru obținerea unei calificări.

| (13) | Prezenta recomandare ține seama de Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 de instituire a unui cadru comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor (Europass) (9) și Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în Comunitate în scopurile educației și formării: Carta europeană a calității pentru mobilitate (10). |
| --- | --- |

(13)

Prezenta recomandare ține seama de Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 de instituire a unui cadru comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor (Europass) (9) și Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în Comunitate în scopurile educației și formării: Carta europeană a calității pentru mobilitate (10).

| (14) | Prezenta recomandare ar trebui să faciliteze implicarea autorităților locale și regionale competente în procesul de apropiere a cadrelor și sistemelor naționale de calificări sau a altor tipuri de cadre și sisteme cu SECEFP, după caz. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta recomandare ar trebui să faciliteze implicarea autorităților locale și regionale competente în procesul de apropiere a cadrelor și sistemelor naționale de calificări sau a altor tipuri de cadre și sisteme cu SECEFP, după caz.

| (15) | Prezenta recomandare nu ar trebui să aducă atingere Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (11), care conferă drepturi și obligații atât autorităților naționale, cât și migranților. Utilizarea SECEFP nu ar trebui să afecteze accesul la piața muncii în care calificările profesionale au fost recunoscute în conformitate cu Directiva 2005/36/CE. Mai mult, SECEFP nu implică pentru cetățeni niciun drept nou de obținere automată a recunoașterii rezultatelor învățării sau a punctelor de credit. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu ar trebui să aducă atingere Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (11), care conferă drepturi și obligații atât autorităților naționale, cât și migranților. Utilizarea SECEFP nu ar trebui să afecteze accesul la piața muncii în care calificările profesionale au fost recunoscute în conformitate cu Directiva 2005/36/CE. Mai mult, SECEFP nu implică pentru cetățeni niciun drept nou de obținere automată a recunoașterii rezultatelor învățării sau a punctelor de credit.

| (16) | Introducerea și punerea în aplicare a SECEFP sunt voluntare, în conformitate cu articolele 149 și 150 din tratat, și, prin urmare, pot fi realizate doar în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative existente la nivel național |
| --- | --- |

(16)

Introducerea și punerea în aplicare a SECEFP sunt voluntare, în conformitate cu articolele 149 și 150 din tratat, și, prin urmare, pot fi realizate doar în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative existente la nivel național

| (17) | Deoarece obiectivele prezentei recomandări, și anume sprijinirea și completarea activităților statelor membre, facilitarea cooperării între acestea, sporirea transparenței și promovarea mobilității și a învățării de-a lungul vieții, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta recomandare nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective, deoarece nu înlocuiește sau definește sistemele naționale de calificări și/sau calificările și/sau sistemele naționale de credite, nu prevede rezultate specifice ale învățării sau competențele unui individ și nu vizează sau necesită nici fragmentarea, nici armonizarea sistemelor de calificări, |
| --- | --- |

(17)

Deoarece obiectivele prezentei recomandări, și anume sprijinirea și completarea activităților statelor membre, facilitarea cooperării între acestea, sporirea transparenței și promovarea mobilității și a învățării de-a lungul vieții, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta recomandare nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective, deoarece nu înlocuiește sau definește sistemele naționale de calificări și/sau calificările și/sau sistemele naționale de credite, nu prevede rezultate specifice ale învățării sau competențele unui individ și nu vizează sau necesită nici fragmentarea, nici armonizarea sistemelor de calificări,

RECOMANDĂ PRIN PREZENTA STATELOR MEMBRE:

| 1. | să promoveze Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională („SECEFP”) astfel cum este stabilit în anexele I și II, la toate nivelurile CEC pentru calificările din EFP, pentru a facilita mobilitatea transnațională și recunoașterea rezultatelor învățării în EFP și în cadrul învățării nelimitate pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

1.

să promoveze Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională („SECEFP”) astfel cum este stabilit în anexele I și II, la toate nivelurile CEC pentru calificările din EFP, pentru a facilita mobilitatea transnațională și recunoașterea rezultatelor învățării în EFP și în cadrul învățării nelimitate pe tot parcursul vieții;

| 2. | să creeze condițiile necesare și să adopte măsurile corespunzătoare, astfel încât, începând cu 2012 – în conformitate cu legislația și practicile naționale și pe baza experimentării și a testărilor – SECEFP să poată fi aplicat treptat calificărilor din EFP de la toate nivelurile CEC în scopul transferului, recunoașterii și acumulării rezultatelor învățării indivizilor dobândite în contexte formale și, după caz, în contexte non-formale și informale; |
| --- | --- |

2.

să creeze condițiile necesare și să adopte măsurile corespunzătoare, astfel încât, începând cu 2012 – în conformitate cu legislația și practicile naționale și pe baza experimentării și a testărilor – SECEFP să poată fi aplicat treptat calificărilor din EFP de la toate nivelurile CEC în scopul transferului, recunoașterii și acumulării rezultatelor învățării indivizilor dobândite în contexte formale și, după caz, în contexte non-formale și informale;

| 3. | să susțină dezvoltarea parteneriatelor și a rețelelor naționale și europene care implică instituțiile și autoritățile competente în domeniul calificărilor și al diplomelor, furnizorii de EFP, partenerii sociali și alți actori relevanți, consacrate experimentării, punerii în aplicare și promovării sistemului SECEFP; |
| --- | --- |

3.

să susțină dezvoltarea parteneriatelor și a rețelelor naționale și europene care implică instituțiile și autoritățile competente în domeniul calificărilor și al diplomelor, furnizorii de EFP, partenerii sociali și alți actori relevanți, consacrate experimentării, punerii în aplicare și promovării sistemului SECEFP;

| 4. | să se asigure că părțile interesate și indivizii din domeniul EFP au acces la informații și consiliere pentru utilizarea SECEFP și să faciliteze, în același timp, schimbul de informații între statele membre. În plus, statele membre trebuie să se asigure că utilizarea SECEFP pentru calificări este făcută publică în mod corespunzător de către autoritățile competente și că documentele „Europass” asociate emise de autoritățile competente conțin informații relevante explicite; |
| --- | --- |

4.

să se asigure că părțile interesate și indivizii din domeniul EFP au acces la informații și consiliere pentru utilizarea SECEFP și să faciliteze, în același timp, schimbul de informații între statele membre. În plus, statele membre trebuie să se asigure că utilizarea SECEFP pentru calificări este făcută publică în mod corespunzător de către autoritățile competente și că documentele „Europass” asociate emise de autoritățile competente conțin informații relevante explicite;

| 5. | să aplice, în conformitate cu legislația și practicile naționale, principiile comune pentru asigurarea calității în EFP prevăzute în Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională în momentul utilizării SECEFP, în special în raport cu evaluarea, validarea și recunoașterea rezultatelor învățării; |
| --- | --- |

5.

să aplice, în conformitate cu legislația și practicile naționale, principiile comune pentru asigurarea calității în EFP prevăzute în Concluziile Consiliului din 28 mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formare profesională în momentul utilizării SECEFP, în special în raport cu evaluarea, validarea și recunoașterea rezultatelor învățării;

| 6. | să se asigure că există mecanisme de coordonare și monitorizare la nivelurile corespunzătoare, în conformitate cu legislația, structurile și cerințele fiecărui stat membru pentru a garanta calitatea, transparența și coerența inițiativelor întreprinse pentru punerea în aplicare a SECEFP, |
| --- | --- |

6.

să se asigure că există mecanisme de coordonare și monitorizare la nivelurile corespunzătoare, în conformitate cu legislația, structurile și cerințele fiecărui stat membru pentru a garanta calitatea, transparența și coerența inițiativelor întreprinse pentru punerea în aplicare a SECEFP,

APROBĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 1. | de susținere a statelor membre în îndeplinirea sarcinilor menționate la punctele 1-6 și în utilizarea principiilor și specificațiilor tehnice ale SECEFP stabilite în anexa II, în special prin facilitarea testării, cooperării, învățării reciproce, promovării și lansării de acțiuni de informare și de consultare, precum și de asigurare a accesului la informații pentru toți cetățenii interesați; |
| --- | --- |

1.

de susținere a statelor membre în îndeplinirea sarcinilor menționate la punctele 1-6 și în utilizarea principiilor și specificațiilor tehnice ale SECEFP stabilite în anexa II, în special prin facilitarea testării, cooperării, învățării reciproce, promovării și lansării de acțiuni de informare și de consultare, precum și de asigurare a accesului la informații pentru toți cetățenii interesați;

| 2. | de elaborare a unor ghiduri și instrumente pentru utilizatori, precum și de adaptare a documentelor Europass corespunzătoare, în colaborare cu statele membre și cu experții și utilizatorii naționali și europeni; dezvoltare a unei expertize pentru creșterea compatibilității și a complementarității între SECEFP și SECT utilizat în învățământul superior, în colaborare cu experți și utilizatori EFP și din domeniul învățământului superior de la nivel european și național; și de furnizare periodică a informațiilor asupra evoluției SECEFP; |
| --- | --- |

2.

de elaborare a unor ghiduri și instrumente pentru utilizatori, precum și de adaptare a documentelor Europass corespunzătoare, în colaborare cu statele membre și cu experții și utilizatorii naționali și europeni; dezvoltare a unei expertize pentru creșterea compatibilității și a complementarității între SECEFP și SECT utilizat în învățământul superior, în colaborare cu experți și utilizatori EFP și din domeniul învățământului superior de la nivel european și național; și de furnizare periodică a informațiilor asupra evoluției SECEFP;

| 3. | de promovare și participare, alături de statele membre, în cadrul unei rețele europene pentru SECEFP care să implice părțile interesate și instituțiile naționale competente în EFP profesională în scopul diseminării și susținerii SECEFP în cadrul statelor membre și în scopul constituirii unei platforme durabile pentru schimbul de informații și de experiență între statele membre; creare, în interiorul acestei rețele, a unui grup de utilizatori ai SECEFP pentru a contribui la actualizarea ghidului utilizatorilor și la calitatea și coerența generală a procesului de cooperare pentru punerea în aplicare a SECEFP; |
| --- | --- |

3.

de promovare și participare, alături de statele membre, în cadrul unei rețele europene pentru SECEFP care să implice părțile interesate și instituțiile naționale competente în EFP profesională în scopul diseminării și susținerii SECEFP în cadrul statelor membre și în scopul constituirii unei platforme durabile pentru schimbul de informații și de experiență între statele membre; creare, în interiorul acestei rețele, a unui grup de utilizatori ai SECEFP pentru a contribui la actualizarea ghidului utilizatorilor și la calitatea și coerența generală a procesului de cooperare pentru punerea în aplicare a SECEFP;

| 4. | de monitorizare și continuare a acțiunilor întreprinse, inclusiv a rezultatelor experimentărilor și testărilor, și, după evaluarea acțiunii întreprinse în cooperare cu statele membre, de raportare, până la 18 iunie 2014, către Parlamentul European și Consiliu asupra experienței câștigate și asupra implicațiilor pentru viitor, inclusiv, dacă este cazul, o reexaminare și adaptare a prezentei recomandări, care să cuprindă o actualizare a anexelor tehnice și a materialului informativ, în colaborare cu statele membre. |
| --- | --- |

4.

de monitorizare și continuare a acțiunilor întreprinse, inclusiv a rezultatelor experimentărilor și testărilor, și, după evaluarea acțiunii întreprinse în cooperare cu statele membre, de raportare, până la 18 iunie 2014, către Parlamentul European și Consiliu asupra experienței câștigate și asupra implicațiilor pentru viitor, inclusiv, dacă este cazul, o reexaminare și adaptare a prezentei recomandări, care să cuprindă o actualizare a anexelor tehnice și a materialului informativ, în colaborare cu statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2009.

Pentru Parlamentul European

Președintele

H.-G. PÖTTERING

Pentru Consiliu

Președintele

Štefan FÜLE

---

(1)  JO C 100, 30.4.2009, p. 140.

1

(2)  JO C 325, 19.12.2008, p. 48.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 18 decembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 11 mai 2009.

3

(4)  JO C 13, 18.1.2003, p. 2.

4

(5)  JO C 104, 30.4.2004, p. 1.

5

(6)  JO C 86, 5.4.2008, p. 1.

6

(7)  A se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial.

7

(8)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

8

(9)  JO L 390, 31.12.2004, p. 6.

9

(10)  JO L 394, 30.12.2006, p. 5.

10

(11)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

11

---

ANEXA I

DEFINIȚII

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „calificare” înseamnă un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare obținut în momentul în care o instituție competentă stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor standarde date; |
| --- | --- |

(a)

„calificare” înseamnă un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare obținut în momentul în care o instituție competentă stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor standarde date;

| (b) | „rezultate ale învățării” înseamnă declarații cu privire la ceea ce o persoană care învață cunoaște, înțelege și este capabilă să realizeze la finalizarea unui proces de învățare și care sunt definite sub forma cunoștințelor, abilităților și a competențelor; |
| --- | --- |

(b)

„rezultate ale învățării” înseamnă declarații cu privire la ceea ce o persoană care învață cunoaște, înțelege și este capabilă să realizeze la finalizarea unui proces de învățare și care sunt definite sub forma cunoștințelor, abilităților și a competențelor;

| (c) | „unitate de rezultate ale învățării” (unitate) înseamnă o componentă a unei calificări care constă într-un set coerent de cunoștințe, abilități și competențe care pot fi evaluate și validate; |
| --- | --- |

(c)

„unitate de rezultate ale învățării” (unitate) înseamnă o componentă a unei calificări care constă într-un set coerent de cunoștințe, abilități și competențe care pot fi evaluate și validate;

| (d) | „credit pentru rezultatele învățării” (credit) înseamnă un set de rezultate ale învățării ale unei persoane, care au fost evaluate și care pot fi acumulate în vederea obținerii unei calificări sau transferate altor programe de învățare sau calificări; |
| --- | --- |

(d)

„credit pentru rezultatele învățării” (credit) înseamnă un set de rezultate ale învățării ale unei persoane, care au fost evaluate și care pot fi acumulate în vederea obținerii unei calificări sau transferate altor programe de învățare sau calificări;

| (e) | „instituție competentă” înseamnă o instituție responsabilă de conceperea și acordarea calificărilor sau de recunoașterea unităților ori a altor funcții legate de SECEFP precum acordarea punctelor SECEFP calificărilor și unităților, evaluarea, validarea și recunoașterea rezultatelor învățării, în conformitate cu normele și practicile din țările participante; |
| --- | --- |

(e)

„instituție competentă” înseamnă o instituție responsabilă de conceperea și acordarea calificărilor sau de recunoașterea unităților ori a altor funcții legate de SECEFP precum acordarea punctelor SECEFP calificărilor și unităților, evaluarea, validarea și recunoașterea rezultatelor învățării, în conformitate cu normele și practicile din țările participante;

| (f) | „evaluarea rezultatelor învățării” înseamnă metode și procese utilizate pentru stabilirea măsurii în care o persoană care învață a dobândit cunoștințe, abilități și competențe specifice; |
| --- | --- |

(f)

„evaluarea rezultatelor învățării” înseamnă metode și procese utilizate pentru stabilirea măsurii în care o persoană care învață a dobândit cunoștințe, abilități și competențe specifice;

| (g) | „validarea rezultatelor învățării” înseamnă procesul de confirmare a faptului că anumite rezultate ale învățării evaluate dobândite de o persoană care învață corespund unor rezultate specifice care pot fi necesare pentru o unitate sau calificare; |
| --- | --- |

(g)

„validarea rezultatelor învățării” înseamnă procesul de confirmare a faptului că anumite rezultate ale învățării evaluate dobândite de o persoană care învață corespund unor rezultate specifice care pot fi necesare pentru o unitate sau calificare;

| (h) | „recunoașterea rezultatelor învățării” înseamnă procesul de atestare a rezultatelor învățării dobândite oficial prin acordarea de unități sau calificări; |
| --- | --- |

(h)

„recunoașterea rezultatelor învățării” înseamnă procesul de atestare a rezultatelor învățării dobândite oficial prin acordarea de unități sau calificări;

| (i) | „puncte SECEFP” înseamnă o reprezentare numerică a ponderii generale a rezultatelor învățării într-o calificare și a ponderii relative a unităților în raport cu calificarea. |
| --- | --- |

(i)

„puncte SECEFP” înseamnă o reprezentare numerică a ponderii generale a rezultatelor învățării într-o calificare și a ponderii relative a unităților în raport cu calificarea.

---

ANEXA II

SECEFP – PRINCIPII ȘI SPECIFICAȚII TEHNICE

SECEFP este un cadru tehnic pentru transferul, recunoașterea și, după caz, acumularea rezultatelor învățării indivizilor în vederea obținerii unei calificări. Instrumentele și metodologia SECEFP cuprind descrierea calificărilor sub formă de unități de rezultate ale învățării cu punctele aferente, un proces de transfer și acumulare și documente complementare precum contracte de studiu, foi matricole și ghiduri pentru utilizatorii SECEFP.

SECEFP vizează facilitarea recunoașterii rezultatelor învățării în conformitate cu legislația națională, în cadrul mobilității, cu scopul obținerii unei calificări. Trebuie menționat că SECEFP nu implică pentru cetățeni niciun nou drept de obținere a recunoașterii automate a rezultatelor învățării sau a punctelor de credit. Aplicarea acestuia pentru o anumită calificare respectă legislația, normele și reglementările aplicabile în statele membre și se bazează pe următoarele principii și specificații tehnice:

1.   Unitățile de rezultate ale învățării

O unitate reprezintă o componentă a unei calificări, constând într-un set coerent de cunoștințe, abilități și competențe care pot fi evaluate și validate cu un număr de puncte SECEFP asociate. O calificare conține în principiu o serie de unități și este constituită din întregul set de unități. Astfel, o persoană care învață poate obține o calificare prin acumularea unităților necesare obținute în diferite țări și în diferite contexte (formal și, după caz, non-formal, informal), respectând legislația națională referitoare la acumularea unităților și la recunoașterea rezultatelor învățării.

Unitățile care alcătuiesc o calificare ar trebui să fie:

| — | descrise în termeni lizibili și comprehensibili prin referire la cunoștințele, abilitățile și competențele conținute de unitățile respective; |
| --- | --- |

—

descrise în termeni lizibili și comprehensibili prin referire la cunoștințele, abilitățile și competențele conținute de unitățile respective;

| — | construite și organizate într-o manieră coerentă cu privire la calificarea generală; |
| --- | --- |

—

construite și organizate într-o manieră coerentă cu privire la calificarea generală;

| — | construite într-o manieră care să permită evaluarea și validarea distinctă a rezultatelor învățării cuprinse în unitate. |
| --- | --- |

—

construite într-o manieră care să permită evaluarea și validarea distinctă a rezultatelor învățării cuprinse în unitate.

O unitate poate fi specifică unei singure calificări sau comună mai multor calificări. Rezultatele așteptate ale învățării care definesc o unitate pot fi obținute indiferent de locul și modul de dobândire a acestora. Astfel, în principiu, o unitate nu trebuie confundată cu o componentă a unui program de învățare formal sau cu un proces de formare.

Normele și procedurile pentru definirea caracteristicilor unităților de rezultate ale învățării și pentru combinarea și acumularea unităților pentru o anumită calificare sunt definite de instituțiile competente și de partenerii competenți implicați în procesul de formare, în conformitate cu normele naționale sau regionale.

Specificațiile unei unități ar trebui să includă:

| — | titlul generic al unității; |
| --- | --- |

—

titlul generic al unității;

| — | titlul generic al calificării (sau al calificărilor) care conține (conțin) unitatea, după caz; |
| --- | --- |

—

titlul generic al calificării (sau al calificărilor) care conține (conțin) unitatea, după caz;

| — | referința la nivelul de calificare conform CEC și, după caz, la nivelul de calificare corespunzător cadrului național de calificări („CNC”), împreună cu punctele de credit SECEFP asociate calificării; |
| --- | --- |

—

referința la nivelul de calificare conform CEC și, după caz, la nivelul de calificare corespunzător cadrului național de calificări („CNC”), împreună cu punctele de credit SECEFP asociate calificării;

| — | rezultatele învățării conținute de unitate; |
| --- | --- |

—

rezultatele învățării conținute de unitate;

| — | procedurile și criteriile pentru evaluarea acestor rezultate ale învățării; |
| --- | --- |

—

procedurile și criteriile pentru evaluarea acestor rezultate ale învățării;

| — | punctele SECEFP asociate unității; |
| --- | --- |

—

punctele SECEFP asociate unității;

| — | valabilitatea unității în timp, dacă acest lucru este relevant. |
| --- | --- |

—

valabilitatea unității în timp, dacă acest lucru este relevant.

2.   Transferul și acumularea rezultatelor învățării, parteneriatele SECEFP

În cadrul SECEFP, unitățile de rezultate ale învățării dobândite într-un anumit cadru sunt evaluate și apoi, după evaluarea cu succes, transferate unui alt cadru. În cel de-al doilea context, acestea sunt validate și recunoscute de către instituția competentă ca parte a cerințelor pentru calificarea pe care persoana intenționează să o obțină. Unitățile de rezultate ale învățării pot fi apoi acumulate în vederea obținerii acestei calificări, în conformitate cu normele naționale sau regionale. Procedurile și liniile directoare pentru evaluarea, validarea, acumularea și recunoașterea unităților rezultatelor învățării sunt concepute de instituțiile competente și partenerii competenți relevanți implicați în procesul de formare.

Transferul de credite bazat pe SECEFP și aplicat rezultatelor învățării dobândite în contexte de învățare formale ar trebui facilitat prin stabilirea unor parteneriate și rețele care să implice instituțiile competente, fiecare dintre acestea fiind abilitate, în propriul cadru, să atribuie calificări sau unități ori să ia în considerare rezultatele învățării dobândite pentru transfer și validare.

Stabilirea parteneriatelor vizează:

| — | să furnizeze un cadru general de cooperare și relaționare între parteneri, stabilit prin Memorandumul de înțelegere prin care este creat un climat de încredere reciprocă; |
| --- | --- |

—

să furnizeze un cadru general de cooperare și relaționare între parteneri, stabilit prin Memorandumul de înțelegere prin care este creat un climat de încredere reciprocă;

| — | să asiste partenerii în conceperea unor aranjamente specifice pentru transferul de credite pentru persoanele care învață. |
| --- | --- |

—

să asiste partenerii în conceperea unor aranjamente specifice pentru transferul de credite pentru persoanele care învață.

Memorandumul de înțelegere ar trebui să confirme că partenerii:

| — | acceptă statutul celuilalt partener ca instituție competentă; |
| --- | --- |

—

acceptă statutul celuilalt partener ca instituție competentă;

| — | acceptă criteriile și procedurile utilizate de celălalt partener pentru asigurarea calității, evaluare, validare și recunoaștere ca fiind satisfăcătoare în scopul transferului de credite; |
| --- | --- |

—

acceptă criteriile și procedurile utilizate de celălalt partener pentru asigurarea calității, evaluare, validare și recunoaștere ca fiind satisfăcătoare în scopul transferului de credite;

| — | aprobă condițiile pentru desfășurarea parteneriatului, ca de exemplu obiectivele, durata și aranjamentele pentru reexaminarea Memorandumului de înțelegere; |
| --- | --- |

—

aprobă condițiile pentru desfășurarea parteneriatului, ca de exemplu obiectivele, durata și aranjamentele pentru reexaminarea Memorandumului de înțelegere;

| — | aprobă comparabilitatea calificărilor vizate în scopul transferului de credite, utilizând nivelurile de referință stabilite de CEC; |
| --- | --- |

—

aprobă comparabilitatea calificărilor vizate în scopul transferului de credite, utilizând nivelurile de referință stabilite de CEC;

| — | identifică alți actori și instituții competente care pot fi implicate în proces și funcțiile acestora. |
| --- | --- |

—

identifică alți actori și instituții competente care pot fi implicate în proces și funcțiile acestora.

Pentru aplicarea SECEFP rezultatelor învățării dobândite în contexte de învățare non-formale și informale sau în afara cadrului unui Memorandum de înțelegere, instituția competentă împuternicită pentru acordarea calificărilor sau a unităților ar trebui să stabilească proceduri și mecanisme pentru identificarea, validarea și recunoașterea acestor rezultate ale învățării prin acordarea unităților corespunzătoare și a punctelor SECEFP asociate.

3.   Contractul de studii și fișa personală

Pentru aplicarea transferului de credite care implică doi parteneri și o anumită persoană mobilă care învață, se încheie un contract de studii între cele două instituții competente implicate în procesul de formare și validare și persoana care învață, în cadrul unui Memorandum de înțelegere. Acesta ar trebui:

| — | să distingă între instituțiile „de origine” și cele „gazdă” competente (1); |
| --- | --- |

—

să distingă între instituțiile „de origine” și cele „gazdă” competente (1);

| — | să precizeze condițiile specifice pentru perioada mobilității, ca de exemplu identitatea persoanei care învață, durata mobilității, rezultatele învățării așteptate și punctele SECEFP asociate. |
| --- | --- |

—

să precizeze condițiile specifice pentru perioada mobilității, ca de exemplu identitatea persoanei care învață, durata mobilității, rezultatele învățării așteptate și punctele SECEFP asociate.

Contractul de studii ar trebui să stabilească faptul că, în cazul în care persoana care învață a dobândit rezultatele așteptate și acestea au fost evaluate în mod pozitiv de către instituția „gazdă”, instituția „de origine” ar trebui să valideze și să recunoască aceste rezultate ca parte a cerințelor pentru calificare, în conformitate cu normele și procedurile stabilite de instituțiile competente.

Transferul între parteneri se poate aplica rezultatelor învățării dobândite în contexte formale și, după caz, în contexte non-formale și informale. Astfel, transferul de credite pentru rezultatele învățării dobândite are trei stadii:

| — | instituția „gazdă” evaluează rezultatele învățării dobândite și atribuie credite persoanei care învață. Rezultatele învățării dobândite și punctele SECEFP corespunzătoare sunt înregistrate în „fișa personală” a persoanei care învață (2); |
| --- | --- |

—

instituția „gazdă” evaluează rezultatele învățării dobândite și atribuie credite persoanei care învață. Rezultatele învățării dobândite și punctele SECEFP corespunzătoare sunt înregistrate în „fișa personală” a persoanei care învață (2);

| — | instituția „de origine” validează creditele ca o înregistrare adecvată a rezultatelor obținute de persoana care învață; |
| --- | --- |

—

instituția „de origine” validează creditele ca o înregistrare adecvată a rezultatelor obținute de persoana care învață;

| — | instituția „de origine” recunoaște apoi rezultatele învățării care au fost dobândite. Această recunoaștere conferă dreptul de acordare a unităților și punctelor SECEFP corespunzătoare, conform normelor sistemului „de origine”. |
| --- | --- |

—

instituția „de origine” recunoaște apoi rezultatele învățării care au fost dobândite. Această recunoaștere conferă dreptul de acordare a unităților și punctelor SECEFP corespunzătoare, conform normelor sistemului „de origine”.

Validarea și recunoașterea de către instituția „de origine” competentă depind de evaluarea cu succes a rezultatelor învățării de către instituția „gazdă” competentă, în conformitate cu procedurile și criteriile pentru asigurarea calității.

4.   Punctele SECEFP

Punctele SECEFP furnizează informații suplimentare sub formă numerică asupra calificărilor și unităților. Punctele nu au valoare independent de rezultatele învățării dobândite pentru calificarea specifică căreia îi corespund și reflectă dobândirea și acumularea de unități. Pentru a permite o abordare comună pentru utilizarea punctelor SECEFP, se utilizează o convenție potrivit căreia se alocă 60 de puncte rezultatelor învățării preconizate a fi dobândite pe parcursul unui an de EFP în sistem formal la cursuri de zi.

În cadrul SECEFP, alocarea punctelor are de regulă două etape: punctele SECEFP sunt alocate inițial unei calificări ca întreg și apoi unităților sale componente. Pentru o anumită calificare, se ia drept referință contextul de învățare formal și, pe baza convenției, se acordă calificării numărul total de puncte. Din acest total, punctele SECEFP sunt apoi alocate fiecărei unități în conformitate cu ponderea relativă a acestora în cadrul calificării.

Pentru calificările care nu au ca referință un parcurs de învățare în sistem formal, punctele SECEFP pot fi alocate prin estimarea prin comparație cu o altă calificare care are ca referință un context formal. Pentru stabilirea comparabilității calificărilor, instituția competentă ar trebui să se raporteze la nivelul CEC echivalent sau, eventual, la nivelul specific CNC sau la similaritatea rezultatelor învățării dintr-un domeniu profesional apropiat.

Ponderea relativă a unei unități de rezultate ale învățării, în raport cu calificarea, ar trebui stabilită conform criteriilor următoare sau unei combinații a acestora:

| — | importanța relativă a rezultatelor învățării care constituie unitatea pentru participarea pe piața muncii, pentru progresare la alte niveluri de calificare sau pentru integrare socială; |
| --- | --- |

—

importanța relativă a rezultatelor învățării care constituie unitatea pentru participarea pe piața muncii, pentru progresare la alte niveluri de calificare sau pentru integrare socială;

| — | complexitatea, amplitudinea și volumul rezultatelor învățării conținute de unitate; |
| --- | --- |

—

complexitatea, amplitudinea și volumul rezultatelor învățării conținute de unitate;

| — | efortul necesar al persoanei care învață pentru dobândirea cunoștințelor, abilităților și competențelor necesare pentru unitate. |
| --- | --- |

—

efortul necesar al persoanei care învață pentru dobândirea cunoștințelor, abilităților și competențelor necesare pentru unitate.

Ponderea relativă a oricărei unități comune mai multor calificări, astfel cum este exprimată în puncte SECEFP, poate varia de la una dintre aceste calificări la alta.

Alocările punctelor SECEFP fac în mod normal parte din conceperea calificărilor și a unităților. Acestea sunt realizate de instituțiile competente responsabile pentru conceperea și actualizarea calificării sau împuternicite pentru această sarcină. În țările în care există deja un sistem național de puncte, instituțiile competente relevante stabilesc proceduri pentru conversia punctelor de credit naționale în puncte SECEFP.

Dobândirea cu succes a unei calificări sau a unei unități atrage după sine atribuirea punctelor SECEFP asociate, independent de timpul propriu-zis necesar pentru obținerea acestora.

De obicei, transferul unei unități implică transferul punctelor SECEFP corespunzătoare astfel încât acestea să fie atribuite în momentul în care rezultatele învățării transferate sunt recunoscute, în conformitate cu normele naționale sau regionale. Instituția competentă poate alege să reexamineze, dacă este necesar, punctele SECEFP care trebuie atribuite, atât timp cât normele și metodologiile în acest domeniu sunt transparente și respectă principiile pentru asigurarea calității.

Orice calificare dobândită prin învățare non-formală sau informală pentru care poate fi identificat un program de pregătire în sistem formal ca referință și unitățile corespunzătoare acestei calificări primesc același număr de puncte SECEFP ca referința, din moment ce sunt dobândite aceleași rezultate ale învățării.

---

(1)  Instituția „de origine” este instituția care va valida și recunoaște rezultatele învățării dobândite de către persoana care învață. Instituția „gazdă” este cea care furnizează formarea pentru rezultatele învățării în cauză și evaluează rezultatele învățării dobândite.

(2)  Fișa personală este un document în care sunt detaliate rezultatele învățării, unitățile și punctele SECEFPT acordate persoanei care învață.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

7 iulie 2009

2009/C 155/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4019 |
| JPY | yen japonez | 133,61 |
| DKK | coroana daneză | 7,4465 |
| GBP | lira sterlină | 0,86380 |
| SEK | coroana suedeză | 10,9650 |
| CHF | franc elvețian | 1,5181 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0565 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,882 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 273,20 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6971 |
| PLN | zlot polonez | 4,3740 |
| RON | leu românesc nou | 4,2117 |
| TRY | lira turcească | 2,1593 |
| AUD | dolar australian | 1,7484 |
| CAD | dolar canadian | 1,6223 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,8648 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1996 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0420 |
| KRW | won sud-coreean | 1 784,41 |
| ZAR | rand sud-african | 11,1837 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,5788 |
| HRK | kuna croată | 7,3425 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 374,43 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9746 |
| PHP | peso Filipine | 67,591 |
| RUB | rubla rusească | 44,0625 |
| THB | baht thailandez | 47,794 |
| BRL | real brazilian | 2,7321 |
| MXN | peso mexican | 18,5100 |
| INR | rupie indiană | 67,6140 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4019

JPY

yen japonez

133,61

DKK

coroana daneză

7,4465

GBP

lira sterlină

0,86380

SEK

coroana suedeză

10,9650

CHF

franc elvețian

1,5181

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0565

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,882

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

273,20

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6971

PLN

zlot polonez

4,3740

RON

leu românesc nou

4,2117

TRY

lira turcească

2,1593

AUD

dolar australian

1,7484

CAD

dolar canadian

1,6223

HKD

dolar Hong Kong

10,8648

NZD

dolar neozeelandez

2,1996

SGD

dolar Singapore

2,0420

KRW

won sud-coreean

1 784,41

ZAR

rand sud-african

11,1837

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,5788

HRK

kuna croată

7,3425

IDR

rupia indoneziană

14 374,43

MYR

ringgit Malaiezia

4,9746

PHP

peso Filipine

67,591

RUB

rubla rusească

44,0625

THB

baht thailandez

47,794

BRL

real brazilian

2,7321

MXN

peso mexican

18,5100

INR

rupie indiană

67,6140

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/20

---

Cerere de propuneri TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Comisia intenționează să acorde subvenții pentru o sumă indicatoare de 4 750 000 EUR pentru promovarea obiectivelor politicii de transporturi. Prioritățile acestei politici au fost stabilite in programul de lucru pentru 2009 adoptat de Comisia Europeană.

Principalele subiecte abordate sunt siguranța drumurilor, siguranța transporturilor si piața internă (pentru transport intern si navigația maritimă).

Informații privind această cerere de ofertă sunt disponibile pe site-ul internet DG TREN, la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Banca Europeană de Investiții

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/21

---

Cerere de propuneri

Banca Europeană de Investiții propune două noi finanțări EIBURS în cadrul Acțiunii „Cercetare universitară”

2009/C 155/05

Banca Europeană de Investiții își desfășoară majoritatea relațiilor instituționale cu universitățile prin intermediul Acțiunii „Cercetare universitară”, compusă din trei programe diferite:

| — | EIBURS, programul BEI de finanțare a cercetării universitare (the EIB University Research Sponsorship Programme); |
| --- | --- |

—

EIBURS, programul BEI de finanțare a cercetării universitare (the EIB University Research Sponsorship Programme);

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), un program de finanțare a tinerilor cercetători care lucrează în cadrul unor proiecte comune BEI-universități, și |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), un program de finanțare a tinerilor cercetători care lucrează în cadrul unor proiecte comune BEI-universități, și

| — | Rețelele universitare BEI, un mecanism de cooperare pentru rețelele universitare cu relevanță deosebită în sprijinirea obiectivelor Grupului BEI. |
| --- | --- |

—

Rețelele universitare BEI, un mecanism de cooperare pentru rețelele universitare cu relevanță deosebită în sprijinirea obiectivelor Grupului BEI.

EIBURS oferă subvenții centrelor de cercetare universitare implicate în subiecte și teme de cercetare de interes major pentru bancă. Finanțările BEI, de până la 100 000 EUR pe an pe o perioadă de trei ani, sunt acordate, printr-o procedură de selecție, facultăților sau centrelor de cercetare interesate asociate universităților din Uniunea Europeană, din statele în curs de aderare sau din statele aderente, care au o competență recunoscută în domeniile selectate de către BEI, pentru ca acestea să-și poată extinde activitățile în aceste domenii. Propunerea câștigătoare va atrage după sine desfășurarea unor activități variate (cercetare, organizarea de cursuri și seminarii, reuniuni, difuzarea rezultatelor etc.), care vor face obiectul unui acord contractual cu banca.

Pentru anul universitar 2009-2010, în cadrul programului EIBURS au fost selectate două noi direcții de cercetare:

—   Dezvoltarea serviciilor publice electronice în Europa

Atât Strategia de la Lisabona reînnoită, cât și Planul european de redresare economică identifică extinderea universală la nivel european a infrastructurii de acces în bandă largă de mare viteză ca o cerință esențială pentru accelerarea difuzării aplicațiilor de servicii electronice care măresc productivitatea. Întrucât stimulentele de piață ar putea fi insuficiente la început pentru lansarea acestor aplicații, se estimează că sectorul public va juca un rol central în stimularea cererii pentru aplicații, în vederea justificării economice a realizării acestei infrastructuri. În același timp, sectorul public ar putea beneficia de pe urma creșterii semnificative a productivității, prin eficientizarea serviciilor existente sau prin dezvoltarea unora noi. În consecință, acesta ar putea să investească în rețeaua de infrastructură necesară (având în vedere caracterul de bun public al acesteia și necesitatea accesului liber) și să specifice tipurile de servicii pe care ar urma să le deservească infrastructura (abordare bazată pe rezultate).

Programul de cercetare ar trebui să evalueze potențialul de punere în practică a diferitelor tipuri de servicii electronice (de exemplu, e-guvernare, e-sănătate, e-învățare), identificând rolurile sectoarelor privat și public, precum și cele mai eficiente moduri de furnizare (în special în contextul unor parteneriate public-private). Acesta ar trebui să țină seama de noile acțiuni ale UE, precum inițiativa privind piețele-pilot și achizițiile înainte de comercializare, care urmăresc să permită sectorului public să preia conducerea în încurajarea apariției unor piețe noi. Programul de cercetare ar trebui să reflecte și interesul public pentru dezvoltarea inițiativelor orientate spre cerere, bazate pe aplicații TIC în alte sectoare, precum transporturile și, în special, energia, unde TIC poate juca un rol important în creșterea eficienței energetice.

Proiectul poate cuprinde orice activitate suplimentară de cercetare pe care centrul universitar dorește să o întreprindă în baza finanțării acordate, precum (i) organizarea de cursuri și seminarii, (ii) realizarea de baze de date și anchete și (iii) studii de caz aprofundate.

—   Evaluarea financiară și economică a impactului asupra mediului

Evaluarea financiară și economică a mediului și a implicațiilor acestuia pentru bunăstarea oamenilor este deosebit de importantă în cadrul subiectelor interdependente privind schimbările climatice și biodiversitatea, care se estimează că vor deveni probleme globale majore în secolul XXI.

Schimbările climatice sunt deja prezente: planeta se află într-un proces de încălzire, cu toate schimbările asociate, fapt care sporește amenințările actuale la adresa ecosistemelor și a biodiversității.

Sunt amenințate în special ecosisteme precum pădurile, zonele umede și zonele costiere, pe fondul distrugerii și fragmentării continue a habitatelor. Prin urmare, sunt amenințate și diverse servicii ecosistemice, precum combaterea inundațiilor, polenizarea, conservarea solurilor sănătoase și sechestrarea carbonului. Menținerea serviciilor furnizate de ecosisteme presupune asigurarea funcționalității pe termen lung a acestora. Ecosistemele sănătoase sunt mai rezistente la impactul exercitat de schimbările climatice și la variabilitatea condițiilor meteorologice.

În acest context, pe baza descoperirilor științifice și a dovezilor empirice existente, BEI solicită propuneri de cercetare în unul sau în ambele domenii asociate menționate mai jos:

| — | Costurile și beneficiile protejării ecosistemelor în contextul schimbărilor climatice, recunoscând necesitatea abordării amenințărilor existente în vederea creșterii rezistenței la impactul exercitat de schimbările climatice și rolul jucat de ecosistemele sănătoase (precum și valoarea acestora), atât în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, cât și în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

Costurile și beneficiile protejării ecosistemelor în contextul schimbărilor climatice, recunoscând necesitatea abordării amenințărilor existente în vederea creșterii rezistenței la impactul exercitat de schimbările climatice și rolul jucat de ecosistemele sănătoase (precum și valoarea acestora), atât în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, cât și în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice;

| — | Utilizarea unor abordări bazate pe piață în vederea protejării și îmbunătățirii serviciilor ecosistemice, pe baza experienței privind piața carbonului. |
| --- | --- |

—

Utilizarea unor abordări bazate pe piață în vederea protejării și îmbunătățirii serviciilor ecosistemice, pe baza experienței privind piața carbonului.

Termenul de prezentare a propunerilor este 30 septembrie 2009. Propunerile depuse după acest termen nu vor fi luate în considerare. Propunerile se vor trimite pe adresa:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Pentru informații mai detaliate cu privire la procesul de selecție EIBURS și celelalte programe și mecanisme, vizitați www.eib.org/universities

---

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/23

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL EPSO/AST/100-101/09

2009/C 155/06

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează concursuri generale pentru recrutarea de asistenți în domeniul secretariatului (AST 1) de cetățenie bulgară și română:

| — | EPSO/AST/100/09 – Asistenți de cetățenie bulgară (BG) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Asistenți de cetățenie bulgară (BG)

| — | EPSO/AST/101/09 – Asistenți de cetățenie română (RO) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Asistenți de cetățenie română (RO)

Anunțul de concurs se publică în Jurnalul Oficial C 155 A din 8 iulie 2009, numai în limbile bulgară și română.

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul EPSO: http://eu-careers.eu

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 8.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 155/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 155/07

| 1. | La date de 30 iunie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Platinum Equity LLC („Platinum”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra unor părți ale întreprinderii Delphi Corporation („Delphi”, SUA), prin achiziționare de acțiuni și active. |
| --- | --- |

1.

La date de 30 iunie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Platinum Equity LLC („Platinum”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra unor părți ale întreprinderii Delphi Corporation („Delphi”, SUA), prin achiziționare de acțiuni și active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Platinum: investiții de capital privat, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Platinum: investiții de capital privat,

| — | în cazul întreprinderii Delphi: producția de produse electronice mobile și sisteme de transport pentru industria auto. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Delphi: producția de produse electronice mobile și sisteme de transport pentru industria auto.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5570 – Platinum/Delphi, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5570 – Platinum/Delphi, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---