# Официален вестник C 170/2009

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2009.170.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 170 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5222 юли 2009 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2009.170.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 170

Издание на български език

Информация и известия

Година 5222 юли 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2009/C 170/01 | Становище на Съвета от 7 юли 2009 година относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2008—2011 година | 1 |
| 2009/C 170/02 | Становище на Съвета от 7 юли 2009 година относно актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2008—2011 година | 6 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2009/C 170/01

Становище на Съвета от 7 юли 2009 година относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2008—2011 година

1

2009/C 170/02

Становище на Съвета от 7 юли 2009 година относно актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2008—2011 година

6

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 170/03 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 170/03

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 170/05 | Обменен курс на еврото | 13 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2009/C 170/06 | Извлечение от решението относно Kaupthing Bank Luxembourg S.A. в съответствие с Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 април 2001 година относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции | 14 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 170/05

Обменен курс на еврото

13

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2009/C 170/06

Извлечение от решението относно Kaupthing Bank Luxembourg S.A. в съответствие с Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 април 2001 година относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции

14

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ |
| | Комисия |
| 2009/C 170/07 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 15 |

V   Обявления

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

2009/C 170/07

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 7 юли 2009 година

относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2008—2011 година

2009/C 170/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора над състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| 1. | На 7 юли 2009 г. Съветът разгледа програмата за стабилност на Словакия за периода от 2008 до 2011 г. |
| --- | --- |

1.

На 7 юли 2009 г. Съветът разгледа програмата за стабилност на Словакия за периода от 2008 до 2011 г.

| 2. | След няколко години на силен растеж на БВП през последното тримесечие на 2008 г. в Словакия започна да се наблюдава спад на темпото на икономиката, като растежът на БВП се забави до 2,5 % на годишна база. Тъй като Словакия е малка и отворена икономика, която до голяма степен е специализирана в автомобилния сектор и в сектора на електрониката, икономическият спад оказа отрицателно влияние върху страната като доведе до значителен спад на външното търсене. От последното тримесечие на 2008 г. се наблюдава рязък спад на износа, като това води до отрицателни последици за промишленото производство и доверието на бизнеса. Най-силно засегнат от кризата е производственият сектор, докато последиците за банковия сектор са минимални. След период на постепенно намаление процентът на безработица започна да се покачва през последното тримесечие на 2008 г. поради съкращенията в резултат на икономическия спад. Очаква се значително влошаване на публичните финанси през 2009 и 2010 г. Влошаването на номиналното салдо на консолидирания държавен бюджет, както и на структурното салдо, силно ограничава възможностите за предприемане на фискални мерки. Общата стойност на пакета от мерки за стимулиране на икономиката, приет от властите на Словакия в отговор на кризата, възлиза на около 0,5 % от БВП през 2009 г. Освен това конкурентната позиция на Словакия е отслабена поради поскъпването на кроната преди приемането на еврото и сравнително силния растеж на заплатите през 2008 г., което би могло да се окаже допълнително предизвикателство. |
| --- | --- |

2.

След няколко години на силен растеж на БВП през последното тримесечие на 2008 г. в Словакия започна да се наблюдава спад на темпото на икономиката, като растежът на БВП се забави до 2,5 % на годишна база. Тъй като Словакия е малка и отворена икономика, която до голяма степен е специализирана в автомобилния сектор и в сектора на електрониката, икономическият спад оказа отрицателно влияние върху страната като доведе до значителен спад на външното търсене. От последното тримесечие на 2008 г. се наблюдава рязък спад на износа, като това води до отрицателни последици за промишленото производство и доверието на бизнеса. Най-силно засегнат от кризата е производственият сектор, докато последиците за банковия сектор са минимални. След период на постепенно намаление процентът на безработица започна да се покачва през последното тримесечие на 2008 г. поради съкращенията в резултат на икономическия спад. Очаква се значително влошаване на публичните финанси през 2009 и 2010 г. Влошаването на номиналното салдо на консолидирания държавен бюджет, както и на структурното салдо, силно ограничава възможностите за предприемане на фискални мерки. Общата стойност на пакета от мерки за стимулиране на икономиката, приет от властите на Словакия в отговор на кризата, възлиза на около 0,5 % от БВП през 2009 г. Освен това конкурентната позиция на Словакия е отслабена поради поскъпването на кроната преди приемането на еврото и сравнително силния растеж на заплатите през 2008 г., което би могло да се окаже допълнително предизвикателство.

| 3. | Според макроикономическия сценарий, който е в основата на програмата, растежът на реалния БВП ще намалее от 6,4 % през 2008 г. на 2,4 % през 2009 г., като след това постепенно ще се възстанови до 4,5 % през 2011 г. В сравнение с прогнозите за БВП за първото тримесечие на 2009 г., според които се очаква свиване в размер на 5,6 % на годишна база, този сценарий изглежда основан на подчертано оптимистични прогнози за растеж (2). Службите на Комисията предвиждат намаляване в размер на 2,6 % през 2009 г. и незначително възстановяване в размер на 0,7 % през 2010 г. С оглед на рязкото влошаване през последните месеци на икономическите перспективи за основните търговски партньори на Словакия се очаква износът да намалее значително, като възстановяването му вероятно ще бъде по-слабо от очакваното в програмата. Освен това според програмата възстановяването на икономиката през 2010 г. се основава на предположението, че потенциалният растеж няма да бъде засегнат от настоящия икономически спад, което изглежда малко вероятно предвид очаквания спад на инвестициите в дълготрайни активи.
  В програмата се предвижда забавяне на инфлацията през 2009 г. до 2,2 % и ускоряване през 2010 и 2011 г. съответно до 3,6 % и 4,1 %. Тези прогнози изглеждат реалистични, но не са изцяло в съответствие с прогнозите на програмата за по-висок растеж през 2009 г. |
| --- | --- |

3.

Според макроикономическия сценарий, който е в основата на програмата, растежът на реалния БВП ще намалее от 6,4 % през 2008 г. на 2,4 % през 2009 г., като след това постепенно ще се възстанови до 4,5 % през 2011 г. В сравнение с прогнозите за БВП за първото тримесечие на 2009 г., според които се очаква свиване в размер на 5,6 % на годишна база, този сценарий изглежда основан на подчертано оптимистични прогнози за растеж (2). Службите на Комисията предвиждат намаляване в размер на 2,6 % през 2009 г. и незначително възстановяване в размер на 0,7 % през 2010 г. С оглед на рязкото влошаване през последните месеци на икономическите перспективи за основните търговски партньори на Словакия се очаква износът да намалее значително, като възстановяването му вероятно ще бъде по-слабо от очакваното в програмата. Освен това според програмата възстановяването на икономиката през 2010 г. се основава на предположението, че потенциалният растеж няма да бъде засегнат от настоящия икономически спад, което изглежда малко вероятно предвид очаквания спад на инвестициите в дълготрайни активи.

В програмата се предвижда забавяне на инфлацията през 2009 г. до 2,2 % и ускоряване през 2010 и 2011 г. съответно до 3,6 % и 4,1 %. Тези прогнози изглеждат реалистични, но не са изцяло в съответствие с прогнозите на програмата за по-висок растеж през 2009 г.

| 4. | За 2008 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет бе 2,2 % от БВП спрямо целта, установена в предишната актуализация на програмата за конвергенция, от 2,3 % от БВП. Малко по-ниският от очаквания дефицит по консолидирания държавен бюджет се дължи на по-добра стартова позиция от 2007 г. (с 0,6 % от БВП) и на по-висок от очаквания растеж на приходите, който бе съпроводен и с по-висок от очаквания растеж на разходите. Приходите по-специално се дължаха на пренасочване на пенсионните вноски от капиталопокриващия пенсионен стълб към разходопокриващия пенсионен стълб PAYG, на продажбата на допълнителни квоти за емисии и на малко по-високи от очакваните неданъчни приходи. Неочакваните увеличения на разходите се дължаха предимно на задълженията, породени от минали приватизации, и на опрощаване на дългове на някои нефинансови предприятия. Благоприятното развитие на пазара на труда и по-ниските от очакваните разходи на местните органи на управление обаче допринесоха за ограничаване на растежа на разходите. |
| --- | --- |

4.

За 2008 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет бе 2,2 % от БВП спрямо целта, установена в предишната актуализация на програмата за конвергенция, от 2,3 % от БВП. Малко по-ниският от очаквания дефицит по консолидирания държавен бюджет се дължи на по-добра стартова позиция от 2007 г. (с 0,6 % от БВП) и на по-висок от очаквания растеж на приходите, който бе съпроводен и с по-висок от очаквания растеж на разходите. Приходите по-специално се дължаха на пренасочване на пенсионните вноски от капиталопокриващия пенсионен стълб към разходопокриващия пенсионен стълб PAYG, на продажбата на допълнителни квоти за емисии и на малко по-високи от очакваните неданъчни приходи. Неочакваните увеличения на разходите се дължаха предимно на задълженията, породени от минали приватизации, и на опрощаване на дългове на някои нефинансови предприятия. Благоприятното развитие на пазара на труда и по-ниските от очакваните разходи на местните органи на управление обаче допринесоха за ограничаване на растежа на разходите.

| 5. | В програмата се предвижда увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет до 3 % от БВП през 2009 г. По-голямата част от това увеличение се дължи на настоящото забавяне на икономическия растеж и на въздействието на автоматичните стабилизатори. Службите на Комисията предвиждат по-голямо увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет в размер на 4,7 % от БВП, като се базират на значително по-неблагоприятен макроикономически сценарий. Заложената фискална позиция, измерена като промяната на структурното салдо, преизчислена от службите на Комисията въз основа на предоставените в програмата данни, е в размер на около 0,5 %, т.е. е умерено експанзионистична. |
| --- | --- |

5.

В програмата се предвижда увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет до 3 % от БВП през 2009 г. По-голямата част от това увеличение се дължи на настоящото забавяне на икономическия растеж и на въздействието на автоматичните стабилизатори. Службите на Комисията предвиждат по-голямо увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет в размер на 4,7 % от БВП, като се базират на значително по-неблагоприятен макроикономически сценарий. Заложената фискална позиция, измерена като промяната на структурното салдо, преизчислена от службите на Комисията въз основа на предоставените в програмата данни, е в размер на около 0,5 %, т.е. е умерено експанзионистична.

| 6. | В програмата за стабилност няма заложена средносрочна бюджетна цел (СБЦ) (3), което значи, че целта е номиналният дефицит да се поддържа под 3 % от БВП, като по този начин се избягва процедура при прекомерен дефицит. Очаква се усилията за консолидация да продължат през 2010 г., когато повечето мерки за стимулиране трябва да бъдат завършени с възстановяването на икономиката, и по-специално през 2011 г. Номиналният дефицит през тези две години се очаква да достигне съответно 2,9 % и 2,2 % от БВП. Корекцията ще засегне предимно разходите, като се очаква тяхното съотношение да намалее с 1 процентен пункт от БВП между 2009 и 2011 г., основно вследствие на намаление на разходите за възнаграждения на служителите и за междинно потребление, социални плащания и субсидии. Мерките, които ще позволят тази корекция, обаче не са ясно посочени. Предвижда се намаляването на социалноосигурителните вноски да доведе до спад на приходите в размер на 0,3 процентни пункта от БВП. |
| --- | --- |

6.

В програмата за стабилност няма заложена средносрочна бюджетна цел (СБЦ) (3), което значи, че целта е номиналният дефицит да се поддържа под 3 % от БВП, като по този начин се избягва процедура при прекомерен дефицит. Очаква се усилията за консолидация да продължат през 2010 г., когато повечето мерки за стимулиране трябва да бъдат завършени с възстановяването на икономиката, и по-специално през 2011 г. Номиналният дефицит през тези две години се очаква да достигне съответно 2,9 % и 2,2 % от БВП. Корекцията ще засегне предимно разходите, като се очаква тяхното съотношение да намалее с 1 процентен пункт от БВП между 2009 и 2011 г., основно вследствие на намаление на разходите за възнаграждения на служителите и за междинно потребление, социални плащания и субсидии. Мерките, които ще позволят тази корекция, обаче не са ясно посочени. Предвижда се намаляването на социалноосигурителните вноски да доведе до спад на приходите в размер на 0,3 процентни пункта от БВП.

| 7. | Има риск от постигане на резултати, които са значително по-лоши от предвидените бюджетни цели. Макроикономическият сценарий изглежда прекалено оптимистичен. Прогнозираните ниски нива на безработица могат да доведат до по-ниски прогнози за социалните плащания. Като се има предвид нарастващият брой на безработните, прилагането на активни и на пасивни мерки на пазара на труда ще изисква по високи разходи от предвидените в бюджета. Планираното значително намаление на възнагражденията на служителите и на междинното потребление в размер на 0,6 процентни пункта от БВП през 2009—2011 г. не е придружено с подробна информация относно необходимите мерки за неговото постигане. Планираното намаление на субсидиите изглежда трудно постижимо на фона на влошаващата се макроикономическа среда. Прогнозите за приходите следва да се разглеждат предпазливо по две причини. Първо, предвид неотдавнашните икономически промени, събирането на данъци може да даде значително по-слаби резултати от очакваните, особено през 2009 г. Второ, бюджетът за 2009 г. се основава на пренасочване на значителни суми от капиталопокриващия пенсионен стълб към разходопокриващия пенсионен стълб PAYG, което вероятно няма да се осъществи предвид слабото желание на осигуряващите се лица да се върнат към стълба PAYG. |
| --- | --- |

7.

Има риск от постигане на резултати, които са значително по-лоши от предвидените бюджетни цели. Макроикономическият сценарий изглежда прекалено оптимистичен. Прогнозираните ниски нива на безработица могат да доведат до по-ниски прогнози за социалните плащания. Като се има предвид нарастващият брой на безработните, прилагането на активни и на пасивни мерки на пазара на труда ще изисква по високи разходи от предвидените в бюджета. Планираното значително намаление на възнагражденията на служителите и на междинното потребление в размер на 0,6 процентни пункта от БВП през 2009—2011 г. не е придружено с подробна информация относно необходимите мерки за неговото постигане. Планираното намаление на субсидиите изглежда трудно постижимо на фона на влошаващата се макроикономическа среда. Прогнозите за приходите следва да се разглеждат предпазливо по две причини. Първо, предвид неотдавнашните икономически промени, събирането на данъци може да даде значително по-слаби резултати от очакваните, особено през 2009 г. Второ, бюджетът за 2009 г. се основава на пренасочване на значителни суми от капиталопокриващия пенсионен стълб към разходопокриващия пенсионен стълб PAYG, което вероятно няма да се осъществи предвид слабото желание на осигуряващите се лица да се върнат към стълба PAYG.

| 8. | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-голямо от средното за ЕС, главно поради относително голямото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Следователно е важно да не се прекъсва вече започнатата пенсионна реформа. За да се запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси с оглед на застаряването на населението е необходимо да се продължи реформата на разходопокриващия пенсионен стълб PAYG и да се избегне подкопаването на стабилността на капиталопокриващия пенсионен стълб. Въпреки че се е подобрило спрямо стартовата позиция в предходната програма, състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Ако за отправна точка се приеме състоянието на бюджета през 2009 г., както е изчислено в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Предвиденото в програмата постигане на по-големи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в момента са на средно равнище. |
| --- | --- |

8.

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-голямо от средното за ЕС, главно поради относително голямото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Следователно е важно да не се прекъсва вече започнатата пенсионна реформа. За да се запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси с оглед на застаряването на населението е необходимо да се продължи реформата на разходопокриващия пенсионен стълб PAYG и да се избегне подкопаването на стабилността на капиталопокриващия пенсионен стълб. Въпреки че се е подобрило спрямо стартовата позиция в предходната програма, състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Ако за отправна точка се приеме състоянието на бюджета през 2009 г., както е изчислено в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., проблемите пред устойчивостта на публичните финанси биха нараснали значително. Предвиденото в програмата постигане на по-големи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в момента са на средно равнище.

| 9. | Словакия има необвързваща многогодишна бюджетна рамка с тригодишно бюджетно планиране. Въпреки препоръките в становището на Съвета от 2007 г. не бяха въведени обвързващи правила, като например максимален размер на разходите. Целите за дефицита, заложени в предходните програми за конвергенция, бяха постигнати предимно благодарение на по-добри от очакваните икономически резултати. Прогнозите за разходите в средносрочните бюджетни рамки обаче винаги са били надхвърляни в миналото, като след това са били завишавани. Ето защо се препоръчва въвеждането на законообвързващо правило за разходите, с което да се осигури фискална дисциплина в контекста на по-слабо увеличаващи се приходи. По отношение на изпълнението на институционалните реформи в програмата за стабилност се отбелязва, че няма съществени промени от последната актуализация на програмата за конвергенция. През юни 2008 г. словашките власти приеха програма за модернизация „Словакия 21“, която включва няколко мерки, насочени към опростяване на данъчната и на социалноосигурителната система и създаването на интегрирана система за събиране на данъци, митнически такси, здравни и социалноосигурителни вноски. За тази цел се предвижда създаването на единна агенция за събиране на данъци до 2013 г. Предвижда се и въвеждането на информационни системи, които позволяват обмен на електронни данни в реално време между публичния и частния сектор. Тези мерки биха подобрили ефикасността на публичната администрация. |
| --- | --- |

9.

Словакия има необвързваща многогодишна бюджетна рамка с тригодишно бюджетно планиране. Въпреки препоръките в становището на Съвета от 2007 г. не бяха въведени обвързващи правила, като например максимален размер на разходите. Целите за дефицита, заложени в предходните програми за конвергенция, бяха постигнати предимно благодарение на по-добри от очакваните икономически резултати. Прогнозите за разходите в средносрочните бюджетни рамки обаче винаги са били надхвърляни в миналото, като след това са били завишавани. Ето защо се препоръчва въвеждането на законообвързващо правило за разходите, с което да се осигури фискална дисциплина в контекста на по-слабо увеличаващи се приходи. По отношение на изпълнението на институционалните реформи в програмата за стабилност се отбелязва, че няма съществени промени от последната актуализация на програмата за конвергенция. През юни 2008 г. словашките власти приеха програма за модернизация „Словакия 21“, която включва няколко мерки, насочени към опростяване на данъчната и на социалноосигурителната система и създаването на интегрирана система за събиране на данъци, митнически такси, здравни и социалноосигурителни вноски. За тази цел се предвижда създаването на единна агенция за събиране на данъци до 2013 г. Предвижда се и въвеждането на информационни системи, които позволяват обмен на електронни данни в реално време между публичния и частния сектор. Тези мерки биха подобрили ефикасността на публичната администрация.

| 10. | В отговор на финансовата криза словашките власти въведоха пълна гаранция на депозитите. Националната банка на Словакия въведе по-строги изисквания по отношение на ликвидността в банките. За да смекчат негативното въздействие на евентуалните мерки за ограничаване на достъпа до кредити върху корпоративния сектор, и по-специално върху МСП, словашките власти подпомогнаха финансово две държавни банки (Словашката банка за развитие и гаранции и Eximbanka) и откриха кредитна линия с Европейската инвестиционна банка. Министерството на финансите, Словашката банкова асоциация, Eximbanka и Словашката банка за развитие и гаранции подписаха меморандум за сътрудничество и обмен на информация за съфинансиране на малки и средни предприятия (МСП) с цел да се предоставят банкови гаранции за заеми, емитирани от търговски банки за МСП. |
| --- | --- |

10.

В отговор на финансовата криза словашките власти въведоха пълна гаранция на депозитите. Националната банка на Словакия въведе по-строги изисквания по отношение на ликвидността в банките. За да смекчат негативното въздействие на евентуалните мерки за ограничаване на достъпа до кредити върху корпоративния сектор, и по-специално върху МСП, словашките власти подпомогнаха финансово две държавни банки (Словашката банка за развитие и гаранции и Eximbanka) и откриха кредитна линия с Европейската инвестиционна банка. Министерството на финансите, Словашката банкова асоциация, Eximbanka и Словашката банка за развитие и гаранции подписаха меморандум за сътрудничество и обмен на информация за съфинансиране на малки и средни предприятия (МСП) с цел да се предоставят банкови гаранции за заеми, емитирани от търговски банки за МСП.

| 11. | С оглед на ограничените възможности за предприемане на фискални мерки поради външните неравновесия, приетият от Словакия ограничен пакет от фискални мерки за стимулиране на икономиката за 2009 и 2010 г. изглежда адекватен отговор на икономическия спад. По отношение на приходите основните мерки включват временно увеличение на необлагаемия доход, по-високи допълнителни обезщетения за служители с ниски доходи, намалени социалноосигурителни вноски на самонаетите лица и данъчни облекчения за бизнес дейности в областта на научноизследователската и развойна дейност. Основните мерки по отношение на разходите включват субсидии за научноизследователски проекти, извършвани от предприятията, допълнително финансиране на МСП и на социалните предприятия, схема за бракуване на автомобили и субсидии за създаване и поддържане на работни места. Общата сума на мерките се изчислява от словашките власти на около 0,5 % от БВП за всяка година (2009 и 2010 г.). Нетното въздействие на фискалните мерки възлиза на 0,4 % от БВП. Освен това словашките власти планират да подобрят усвояването на фондовете на ЕС и да ускорят въвеждането на публично-частни партньорства (ПЧП) за изграждането на магистрали. Приетите мерки са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, тъй като са насочени към групи в неблагоприятно положение и в повечето случаи са временни. По отношение на своевременността въвеждането на пакета от мерки за стимулиране на икономиката се извършва с известно закъснение в смисъл, че едва половината от общото фискално въздействие ще бъде постигнато през 2009 г. Въпреки че ПЧП проектите за транспортна инфраструктура имат потенциал да доведат до значителен подем в икономиката, тяхното въвеждане може да бъде отложено поради административни и финансови пречки. Като цяло мерките за стимулиране на икономиката вероятно ще помогнат за смекчаване на негативното въздействие, което оказва кризата върху вътрешното търсене и пазара на труда.
  Те са свързани със средносрочния план за реформа и със специфичните за страната препоръки, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места и одобрени от Европейския съвет през пролетта на 19 март. |
| --- | --- |

11.

С оглед на ограничените възможности за предприемане на фискални мерки поради външните неравновесия, приетият от Словакия ограничен пакет от фискални мерки за стимулиране на икономиката за 2009 и 2010 г. изглежда адекватен отговор на икономическия спад. По отношение на приходите основните мерки включват временно увеличение на необлагаемия доход, по-високи допълнителни обезщетения за служители с ниски доходи, намалени социалноосигурителни вноски на самонаетите лица и данъчни облекчения за бизнес дейности в областта на научноизследователската и развойна дейност. Основните мерки по отношение на разходите включват субсидии за научноизследователски проекти, извършвани от предприятията, допълнително финансиране на МСП и на социалните предприятия, схема за бракуване на автомобили и субсидии за създаване и поддържане на работни места. Общата сума на мерките се изчислява от словашките власти на около 0,5 % от БВП за всяка година (2009 и 2010 г.). Нетното въздействие на фискалните мерки възлиза на 0,4 % от БВП. Освен това словашките власти планират да подобрят усвояването на фондовете на ЕС и да ускорят въвеждането на публично-частни партньорства (ПЧП) за изграждането на магистрали. Приетите мерки са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, тъй като са насочени към групи в неблагоприятно положение и в повечето случаи са временни. По отношение на своевременността въвеждането на пакета от мерки за стимулиране на икономиката се извършва с известно закъснение в смисъл, че едва половината от общото фискално въздействие ще бъде постигнато през 2009 г. Въпреки че ПЧП проектите за транспортна инфраструктура имат потенциал да доведат до значителен подем в икономиката, тяхното въвеждане може да бъде отложено поради административни и финансови пречки. Като цяло мерките за стимулиране на икономиката вероятно ще помогнат за смекчаване на негативното въздействие, което оказва кризата върху вътрешното търсене и пазара на труда.

Те са свързани със средносрочния план за реформа и със специфичните за страната препоръки, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места и одобрени от Европейския съвет през пролетта на 19 март.

| 12. | Според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. планираната фискална политика е умерено експанзионистична през 2009 г. поради въвеждането на пакета от фискални стимули. След 2009 г. се очаква слабо подобрение на структурното салдо в резултат на планираната бюджетна консолидация, и по-специално на ограничаването на разходите. Предпазният марж срещу превишаването на референтната стойност от 3 % от БВП обаче не е спазен през целия програмен период. Постигането на фискалните цели вероятно ще бъде трудна задача предвид подчертано оптимистичния макроикономически сценарий в програмата и липсата на конкретни мерки за осъществяване на планираните намаления на разходите. |
| --- | --- |

12.

Според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. планираната фискална политика е умерено експанзионистична през 2009 г. поради въвеждането на пакета от фискални стимули. След 2009 г. се очаква слабо подобрение на структурното салдо в резултат на планираната бюджетна консолидация, и по-специално на ограничаването на разходите. Предпазният марж срещу превишаването на референтната стойност от 3 % от БВП обаче не е спазен през целия програмен период. Постигането на фискалните цели вероятно ще бъде трудна задача предвид подчертано оптимистичния макроикономически сценарий в програмата и липсата на конкретни мерки за осъществяване на планираните намаления на разходите.

| 13. | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и конвергенция, в програмата се предоставят почти всички задължителни и незадължителни данни (4). |
| --- | --- |

13.

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за програмите за стабилност и конвергенция, в програмата се предоставят почти всички задължителни и незадължителни данни (4).

Цялостното заключение е, че през 2009 г. фискалната политика в Словакия ще бъде умерено експанзионистична, а от 2010 г. нататък тя ще бъде рестриктивна. Бюджетните прогнози, представени в програмата за стабилност, се основават на подчертано оптимистични макроикономически прогнози. Рисковете по отношение на бюджетните цели са определено отрицателни. Експанзионистичната фискална политика през 2009 г., включително и ограничените мерки за стимулиране на икономиката, изглежда целесъобразна предвид предизвикателството по отношение на конкурентоспособността и следователно е в съответствие с ЕПИВ. За постигането на средносрочните бюджетни цели обаче след 2009 г. ще бъде необходима по-значителна от предвидената в програмата структурна консолидация. Усилията за консолидация трябва да бъдат придружени с конкретни мерки по отношение на разходите. Освен това влошаването на публичните финанси представлява риск и за дългосрочната устойчивост. В този контекст от съществено значение е да продължи реформата на разходопокриващия пенсионен стълб PAYG и да се избегне подкопаването на стабилността на капиталопокриващия пенсионен стълб.

Предвид горната оценка Словакия се приканва:

| i) | да приложи антикризисните мерки в съответствие с ЕПИВ, както е предвидено и в рамките на Пакта за стабилност и растеж; |
| --- | --- |

i)

да приложи антикризисните мерки в съответствие с ЕПИВ, както е предвидено и в рамките на Пакта за стабилност и растеж;

| ii) | да осигури консолидацията през 2010 г., паралелно с възстановяването на икономиката, и в последващия период. Бюджетната стратегия и усилията за консолидация следва да се подкрепят с конкретни мерки за намаляване на разходите от 2010 г. нататък, като тези действия следва да бъдат подпомогнати с въвеждането на максимални размери за разходите, установени със закон, за да може правителството да осигури фискална дисциплина в случай на сценарий с по-слабо увеличаващи се приходи; |
| --- | --- |

ii)

да осигури консолидацията през 2010 г., паралелно с възстановяването на икономиката, и в последващия период. Бюджетната стратегия и усилията за консолидация следва да се подкрепят с конкретни мерки за намаляване на разходите от 2010 г. нататък, като тези действия следва да бъдат подпомогнати с въвеждането на максимални размери за разходите, установени със закон, за да може правителството да осигури фискална дисциплина в случай на сценарий с по-слабо увеличаващи се приходи;

| iii) | да продължи реформата на разходопокриващия пенсионен стълб PAYG и да се избегне подкопаването на стабилността на капиталопокриващия пенсионен стълб с оглед на нарастващите проблеми, свързани със застаряването на населението, за да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

iii)

да продължи реформата на разходопокриващия пенсионен стълб PAYG и да се избегне подкопаването на стабилността на капиталопокриващия пенсионен стълб с оглед на нарастващите проблеми, свързани със застаряването на населението, за да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП (промяна в %) | ПС април 2009 г. | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) (%) | ПС април 2009 г. | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5) (% от потенциалния БВП) | ПС април 2009 г. | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| КОМ пролетта на 2009 г. (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят (% от БВП) | ПС април 2009 г. | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | ПС април 2009 г. | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | ПС април 2009 г. | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | ПС април 2009 г. | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | н.д. |
| Първично салдо (% от БВП) | ПС април 2009 г. | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7) (% от БВП) | ПС април 2009 г. | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | н.д. |
| Структурно салдо (8) (% от БВП) | ПС април 2009 г. | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | н.д. |
| Брутен държавен дълг (% от БВП) | ПС април 2009 г. | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| КОМ пролетта на 2009 г. | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | н.д. |
| ПК ноември 2007 г. | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС), прогнози на службите на Комисията от април 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП (промяна в %)

ПС април 2009 г.

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

КОМ пролетта на 2009 г.

10,4

6,4

–2,6

0,7

н.д.

ПК ноември 2007 г.

8,8

6,8

5,8

5,0

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) (%)

ПС април 2009 г.

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

КОМ пролетта на 2009 г.

1,9

3,9

2,0

2,4

н.д.

ПК ноември 2007 г.

1,7

2,3

2,6

2,7

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5) (% от потенциалния БВП)

ПС април 2009 г.

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

КОМ пролетта на 2009 г. (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

н.д.

ПК ноември 2007 г.

1,8

2,3

2,1

1,4

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят (% от БВП)

ПС април 2009 г.

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

КОМ пролетта на 2009 г.

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

н.д.

ПК ноември 2007 г.

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

ПС април 2009 г.

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

КОМ пролетта на 2009 г.

32,5

32,7

33,6

34,1

н.д.

ПК ноември 2007 г.

33,2

33,0

31,8

31,8

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

ПС април 2009 г.

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

КОМ пролетта на 2009 г.

34,4

34,9

38,3

39,4

н.д.

ПК ноември 2007 г.

35,7

35,3

33,7

32,6

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

ПС април 2009 г.

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

КОМ пролетта на 2009 г.

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

н.д.

ПК ноември 2007 г.

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

н.д.

Първично салдо (% от БВП)

ПС април 2009 г.

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

КОМ пролетта на 2009 г.

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

н.д.

ПК ноември 2007 г.

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (7) (% от БВП)

ПС април 2009 г.

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

КОМ пролетта на 2009 г.

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

н.д.

ПК ноември 2007 г.

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

н.д.

Структурно салдо (8) (% от БВП)

ПС април 2009 г.

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

КОМ пролетта на 2009 г.

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

н.д.

ПК ноември 2007 г.

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

н.д.

Брутен държавен дълг (% от БВП)

ПС април 2009 г.

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

КОМ пролетта на 2009 г.

29,4

27,6

32,2

36,3

н.д.

ПК ноември 2007 г.

30,6

30,8

30,5

29,5

н.д.

Програма за стабилност (ПС), прогнози на службите на Комисията от април 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, към които има позовавания в настоящия текст, са достъпни на следния интрнет адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  В програмата се представя алтернативен, ненапълно завършен сценарий, основан на оптимистични прогнози за растеж през 2009 г. и на по-реалистични прогнози за 2010 г., като очакванията са за спад на растежа на БВП от 6,4 % през 2008 г. на – 1 % през 2009 г. и възстановяване до 1 % през 2010 г.

(3)  В актуализираната програма за конвергенция от ноември 2007 г. целта бе постигането до 2010 г. на структурен дефицит (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни мерки) в размер на 1 % от БВП.

(4)  По-специално, липсват данни относно промени в материалните запаси и нетните придобивания на ценности в раздела за макроикономическите перспективи. В някои раздели липсват данни за 2007 г. (които обаче бяха допълнително представени след поискване).

(5)  Данните за 2007 г. относно БВП и инфлацията според ХИПЦ са предоставени на двустранна основа.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % и 3,9 % през периода 2007—2010 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната програма еднократните и другите временни мерки, които увеличават дефицита, възлизат на 0,8 % от БВП през 2007 г., 0,4 % от БВП през 2009 г. и 0,1 % от БВП през 2009 и 2010 г., а тези, които намаляват дефицита, възлизат на 0,3 % от БВП през 2008 г. Според прогнозите на службите на Комисията еднократните и другите временни мерки, които увеличават дефицита, възлизат на 0,2 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % от БВП през 2009 и 2011 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС), прогнози на службите на Комисията от април 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/6

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 7 юли 2009 година

относно актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2008—2011 година

2009/C 170/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| 1. | На 7 юли 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2008—2011 г. |
| --- | --- |

1.

На 7 юли 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2008—2011 г.

| 2. | Растежът на БВП на Румъния в периода от 2002 г. до 2008 г. беше средно 6,3 % на годишна база. Бурният растеж, който беше подхранван от преките чуждестранни инвестиции и други видове капиталови потоци, доведе до пренагряване и неустойчиви отклонения. Дефицитът по текущата сметка през 2007 г. достигна най-високата си стойност от 13,5 % от БВП, като през 2008 г. се понижи незначително до 12,3 %. Високата външна задлъжнялост се задълбочи също и под влияние на процикличната фискална политика, като държавният дефицит се увеличи с повече от два пъти от 2,5 % от БВП през 2007 г. до 5,4 % от БВП през 2008 г. През първата половина на 2008 г. съществено се повиши степента на рестриктивност на паричната политика, като основният лихвен процент беше увеличен последователно до 10,25 % през юли в резултат на прекомерно вътрешно търсене, отслабване на националната валута и неблагоприятни шокове в предлагането. От началото на 2009 г. централната банка води благоразумна парична политика и намали основния лихвен процент кумулативно със 75 базисни пункта от февруари 2009 г. на два етапа на фона на намаляването на натиска от страна на търсенето и облекчаването на инфлационния натиск. Глобалният икономически спад и нарасналата предпазливост на инвеститорите спрямо уязвимостта на местната икономика доведе до значителен спад на капиталовите потоци към Румъния. Това предизвика рязко забавяне на растежа на БВП през четвъртото тримесечие на 2008 г., последвано от свиване с 61⁄4 % на годишна база през първото тримесечие на 2009 г. Натискът върху валутния курс също се засили, като RON се обезцени със 7 % през януари 2009 г., след обезценяване с 10 % през 2008 г. За да смекчи ефекта от резкия спад в частните капиталови потоци и за да улесни плавното приспособяване на външния дефицит, Румъния получи значителен пакет международна финансова помощ (20 млрд. EUR) (2) от ЕС, МВФ, Световната банка, ЕИБ и ЕБВР. Основен акцент на заложените в пакета условия за икономическа политика е фискалната консолидация, като целта е постепенно намаляване на публичния дефицит от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 5,1 % през 2009 г., 4,1 % през 2010 г. и под 3 % през 2011 г. Освен това румънското правителство се ангажира да предприеме специфични мерки с оглед на подобряването на контрола на разходите и фискалното управление, преструктурирането на системата на възнагражденията в публичния сектор, въвеждането на единна система за плащания на заетите в публичния сектор, реформа на държавната пенсионна система, обвързваща средносрочна бюджетна рамка и създаване на независим съвет по фискална политика. Също така ще бъдат взети мерки за подобряване на надзора на финансовия сектор и за засилване на темпа на структурната реформа. |
| --- | --- |

2.

Растежът на БВП на Румъния в периода от 2002 г. до 2008 г. беше средно 6,3 % на годишна база. Бурният растеж, който беше подхранван от преките чуждестранни инвестиции и други видове капиталови потоци, доведе до пренагряване и неустойчиви отклонения. Дефицитът по текущата сметка през 2007 г. достигна най-високата си стойност от 13,5 % от БВП, като през 2008 г. се понижи незначително до 12,3 %. Високата външна задлъжнялост се задълбочи също и под влияние на процикличната фискална политика, като държавният дефицит се увеличи с повече от два пъти от 2,5 % от БВП през 2007 г. до 5,4 % от БВП през 2008 г. През първата половина на 2008 г. съществено се повиши степента на рестриктивност на паричната политика, като основният лихвен процент беше увеличен последователно до 10,25 % през юли в резултат на прекомерно вътрешно търсене, отслабване на националната валута и неблагоприятни шокове в предлагането. От началото на 2009 г. централната банка води благоразумна парична политика и намали основния лихвен процент кумулативно със 75 базисни пункта от февруари 2009 г. на два етапа на фона на намаляването на натиска от страна на търсенето и облекчаването на инфлационния натиск. Глобалният икономически спад и нарасналата предпазливост на инвеститорите спрямо уязвимостта на местната икономика доведе до значителен спад на капиталовите потоци към Румъния. Това предизвика рязко забавяне на растежа на БВП през четвъртото тримесечие на 2008 г., последвано от свиване с 61⁄4 % на годишна база през първото тримесечие на 2009 г. Натискът върху валутния курс също се засили, като RON се обезцени със 7 % през януари 2009 г., след обезценяване с 10 % през 2008 г. За да смекчи ефекта от резкия спад в частните капиталови потоци и за да улесни плавното приспособяване на външния дефицит, Румъния получи значителен пакет международна финансова помощ (20 млрд. EUR) (2) от ЕС, МВФ, Световната банка, ЕИБ и ЕБВР. Основен акцент на заложените в пакета условия за икономическа политика е фискалната консолидация, като целта е постепенно намаляване на публичния дефицит от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 5,1 % през 2009 г., 4,1 % през 2010 г. и под 3 % през 2011 г. Освен това румънското правителство се ангажира да предприеме специфични мерки с оглед на подобряването на контрола на разходите и фискалното управление, преструктурирането на системата на възнагражденията в публичния сектор, въвеждането на единна система за плащания на заетите в публичния сектор, реформа на държавната пенсионна система, обвързваща средносрочна бюджетна рамка и създаване на независим съвет по фискална политика. Също така ще бъдат взети мерки за подобряване на надзора на финансовия сектор и за засилване на темпа на структурната реформа.

| 3. | Макроикономическият сценарий, свързан с програмата, предвижда свиване на реалния БВП с 4 % през 2009 г., последвано от растеж от 0,1 % през 2010 г. и от 2,4 % през 2011 г. Този сценарий, който беше завършен през май, съответства на прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2009 г.; с оглед на по-значителното от очакваното свиване на растежа на БВП през първото тримесечие на 2009 г., както и предвид несигурността, свързана с глобалния икономически спад и продължаващото коригиране на икономическите неравновесия в Румъния, изглежда, че прогнозите се основават на леко завишени очаквания за икономическия растеж. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Очакваното намаляване на дефицита по текущата сметка от 12,3 % от БВП през 2008 г. до 7,5 % през 2009 г., 6,5 % през 2010 г. и 6,3 % през 2011 г. изглежда в съответствие с прогнозите за вътрешното и външното търсене. |
| --- | --- |

3.

Макроикономическият сценарий, свързан с програмата, предвижда свиване на реалния БВП с 4 % през 2009 г., последвано от растеж от 0,1 % през 2010 г. и от 2,4 % през 2011 г. Този сценарий, който беше завършен през май, съответства на прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2009 г.; с оглед на по-значителното от очакваното свиване на растежа на БВП през първото тримесечие на 2009 г., както и предвид несигурността, свързана с глобалния икономически спад и продължаващото коригиране на икономическите неравновесия в Румъния, изглежда, че прогнозите се основават на леко завишени очаквания за икономическия растеж. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Очакваното намаляване на дефицита по текущата сметка от 12,3 % от БВП през 2008 г. до 7,5 % през 2009 г., 6,5 % през 2010 г. и 6,3 % през 2011 г. изглежда в съответствие с прогнозите за вътрешното и външното търсене.

| 4. | Според оценките на актуализираната програма очакванията за дефицита за 2008 г. са за 5,4 % от БВП спрямо целеви дефицит в предходната актуализация на програмата за конвергенция в размер на 2,9 % от БВП. Значителното отклонение се дължи основно на слабото бюджетно планиране и изпълнение, което доведе до текущи разходи, значително по-високи от планираните, особено във връзка със заплати в публичния сектор и социални плащания. Освен това прекомерно оптимистичните прогнози за приходите не се сбъднаха, а внезапното понижение на постъпленията в бюджета през последните два месеца на годината поради икономическия спад допълнително допринесе за по-лошите от очакваното резултати. |
| --- | --- |

4.

Според оценките на актуализираната програма очакванията за дефицита за 2008 г. са за 5,4 % от БВП спрямо целеви дефицит в предходната актуализация на програмата за конвергенция в размер на 2,9 % от БВП. Значителното отклонение се дължи основно на слабото бюджетно планиране и изпълнение, което доведе до текущи разходи, значително по-високи от планираните, особено във връзка със заплати в публичния сектор и социални плащания. Освен това прекомерно оптимистичните прогнози за приходите не се сбъднаха, а внезапното понижение на постъпленията в бюджета през последните два месеца на годината поради икономическия спад допълнително допринесе за по-лошите от очакваното резултати.

| 5. | В актуализирания вариант на програмата за конвергенция е заложен дефицит от 5,1 % от БВП през 2009 г. Бюджетът за 2009 г., който беше одобрен през февруари 2009 г., съдържа няколко мерки за понижаване на дефицита, включително замразяване на новите назначения и намаляване на редица премии в публичния сектор, съкращаване на разходите за стоки, услуги и субсидии, увеличаване на ставката за пенсионни вноски с 3,3 процентни пункта и изтегляне по-напред на графика за увеличаване на акцизите. В бюджетната корекция, приета през април 2009 г., правителството одобри допълнителни разходоориентирани мерки за фискални корекции, включващи допълнително намаляване на разходите за заплати в публичния сектор, на разходите за стоки и услуги, на някои капиталови разходи и субсидии. По отношение на приходите, мерките в изменения бюджет за 2009 г. имат за цел да премахнат някои данъчни отстъпки и облекчения (по-специално за служебни автомобили и за амортизация на преоценени активи).
  От друга страна правителството планира сериозно увеличение на публичните инвестиции през 2009 г. спрямо 2008 г. — също като средство за поддържане на икономическото възстановяване. Освен това, като се има предвид нуждата от фискална консолидация, само ограничен кръг от мерки за фискално стимулиране (на стойност приблизително 3⁄4 % от БВП) бяха одобрени с цел подкрепа на бизнеса, трудовия пазар и дохода на домакинствата. Като цяло се очаква, че през 2009 г. бюджетната позиция (коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки), оценена посредством намаленото с почти 3 % от БВП структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприета методология на базата на информацията в програмата, ще бъде силно рестриктивна. |
| --- | --- |

5.

В актуализирания вариант на програмата за конвергенция е заложен дефицит от 5,1 % от БВП през 2009 г. Бюджетът за 2009 г., който беше одобрен през февруари 2009 г., съдържа няколко мерки за понижаване на дефицита, включително замразяване на новите назначения и намаляване на редица премии в публичния сектор, съкращаване на разходите за стоки, услуги и субсидии, увеличаване на ставката за пенсионни вноски с 3,3 процентни пункта и изтегляне по-напред на графика за увеличаване на акцизите. В бюджетната корекция, приета през април 2009 г., правителството одобри допълнителни разходоориентирани мерки за фискални корекции, включващи допълнително намаляване на разходите за заплати в публичния сектор, на разходите за стоки и услуги, на някои капиталови разходи и субсидии. По отношение на приходите, мерките в изменения бюджет за 2009 г. имат за цел да премахнат някои данъчни отстъпки и облекчения (по-специално за служебни автомобили и за амортизация на преоценени активи).

От друга страна правителството планира сериозно увеличение на публичните инвестиции през 2009 г. спрямо 2008 г. — също като средство за поддържане на икономическото възстановяване. Освен това, като се има предвид нуждата от фискална консолидация, само ограничен кръг от мерки за фискално стимулиране (на стойност приблизително 3⁄4 % от БВП) бяха одобрени с цел подкрепа на бизнеса, трудовия пазар и дохода на домакинствата. Като цяло се очаква, че през 2009 г. бюджетната позиция (коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки), оценена посредством намаленото с почти 3 % от БВП структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприета методология на базата на информацията в програмата, ще бъде силно рестриктивна.

| 6. | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е напредък към постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) — структурен дефицит от 0,9 % от БВП до 2012 г. (т.е. след програмния период). Предвижда се номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет да се намали постепенно от 5,1 % от БВП през 2009 г. до 4,1 % от БВП през 2010 г. и 2,9 % през 2011 г. Първичното салдо следва подобна тенденция. Планът за корекция се основава на съкращаване на разходите с 1,5 процентни пункта от БВП, по-специално значително намаляване на междинното потребление и на възнагражденията на служителите. Тези намаления отчасти се компенсират от значителното увеличаване на дела на публичните инвестиции в БВП. Очаква се приходите да нараснат с 1,1 процентни пункта от БВП, най-вече в резултат на очакваното увеличение на средствата от ЕС и на повишаването на вноските за социално осигуряване през 2009 г. За периода след 2009 г. програмата не определя в достатъчна степен конкретните мерки и тяхното очаквано бюджетно влияние във връзка с планираното намаляване на дефицита, по-специално с оглед на значителния спад на възнагражденията на служители. Брутният държавен дълг през 2008 г. е бил 13,6 % от БВП, а съгласно прогнозите в програмата той ще се увеличи рязко до 22 % от БВП през 2011 г. поради високите първични дефицити и значителното повишаване на лихвените плащания по държавния дълг. |
| --- | --- |

6.

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е напредък към постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) — структурен дефицит от 0,9 % от БВП до 2012 г. (т.е. след програмния период). Предвижда се номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет да се намали постепенно от 5,1 % от БВП през 2009 г. до 4,1 % от БВП през 2010 г. и 2,9 % през 2011 г. Първичното салдо следва подобна тенденция. Планът за корекция се основава на съкращаване на разходите с 1,5 процентни пункта от БВП, по-специално значително намаляване на междинното потребление и на възнагражденията на служителите. Тези намаления отчасти се компенсират от значителното увеличаване на дела на публичните инвестиции в БВП. Очаква се приходите да нараснат с 1,1 процентни пункта от БВП, най-вече в резултат на очакваното увеличение на средствата от ЕС и на повишаването на вноските за социално осигуряване през 2009 г. За периода след 2009 г. програмата не определя в достатъчна степен конкретните мерки и тяхното очаквано бюджетно влияние във връзка с планираното намаляване на дефицита, по-специално с оглед на значителния спад на възнагражденията на служители. Брутният държавен дълг през 2008 г. е бил 13,6 % от БВП, а съгласно прогнозите в програмата той ще се увеличи рязко до 22 % от БВП през 2011 г. поради високите първични дефицити и значителното повишаване на лихвените плащания по държавния дълг.

| 7. | Има риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати за всички програмни години. През 2009 г. рисковете произтичат най-вече от макроикономическите перспективи, които биха могли да бъдат по-лоши от очакваното. Освен това съществуват рискове за ефективното прилагане на планираните мерки по отношение на разходите през 2009 г., особено като се имат предвид отклоненията в заплатите в публичния сектор, вече наблюдавани от началото на 2009 г. и потенциалния натиск върху разходите в година на избори. Освен това, постигането на бюджетните цели през 2010 г. и 2011 г. трябва да бъде подкрепено от конкретни мерки. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо от заложеното в програмата. |
| --- | --- |

7.

Има риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати за всички програмни години. През 2009 г. рисковете произтичат най-вече от макроикономическите перспективи, които биха могли да бъдат по-лоши от очакваното. Освен това съществуват рискове за ефективното прилагане на планираните мерки по отношение на разходите през 2009 г., особено като се имат предвид отклоненията в заплатите в публичния сектор, вече наблюдавани от началото на 2009 г. и потенциалния натиск върху разходите в година на избори. Освен това, постигането на бюджетните цели през 2010 г. и 2011 г. трябва да бъде подкрепено от конкретни мерки. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо от заложеното в програмата.

| 8. | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата се е влошило съществено в сравнение с отправната точка в предишната програма и увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта на публичните финанси. Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, както е предвидено в програмата, допълнителното реформиране на пенсионната система с цел ограничаване на значителното нарастване на свързаните със застаряването разходи и подобряването на ефикасността на разходите в здравеопазването биха допринесли за намаляване на високите в момента рискове пред устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

8.

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2008 г. според оценката в програмата се е влошило съществено в сравнение с отправната точка в предишната програма и увеличава бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта на публичните финанси. Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, както е предвидено в програмата, допълнителното реформиране на пенсионната система с цел ограничаване на значителното нарастване на свързаните със застаряването разходи и подобряването на ефикасността на разходите в здравеопазването биха допринесли за намаляване на високите в момента рискове пред устойчивостта на публичните финанси.

| 9. | Бюджетният дефицит и процикличността на фискалната политика на Румъния могат да бъдат обяснени главно със слабото бюджетно планиране и изпълнение. Първоначалните бюджети се характеризираха с прекалено големи очаквания за приходите и имаше няколко бюджетни корекции в течение на годината, като по този начин се увеличиха текущите разходи, а капиталовите плащания бяха прехвърлени към текущи. Освен това степента на несигурност е висока, тъй като в последните няколко месеца на годината се правят значителни разходи. Надхвърлянето на първичните текущи разходи в съчетание с не дотам оптималната структура на разходите оказа нарастващ натиск върху публичните ресурси и ограничи размера на капиталовите разходи за насърчаване на растежа.
  Докато надхвърлянето на текущите разходи отразява липсата на дългосрочна стратегия за възнагражденията в публичния сектор и пенсиите, недобрите резултати във връзка с капиталовите разходи могат отчасти да бъдат обяснени със слабия административен капацитет за планиране и изпълнение на проекти за публични инвестиции. За да се повиши предсказуемостта на публичните финанси и рационалността на планирането на фискалната политика, румънските власти се ангажираха във връзка с помощта на ЕС за платежния баланс да приемат мерки с цел засилване на фискалното управление. Тези мерки предвиждат прилагането на обвързваща средносрочна бюджетна рамка, която обхваща консолидирания държавен бюджет и включва обвързващи бюджетни правила както за приходите, така и за разходите и създаване на независим фискален съвет. Програмата за конвергенция обаче не съдържа конкретни стъпки за прилагане на предвидените мерки. В областта на данъчната администрация програмата за конвергенция предвижда подобряването на ефикасността на събираемостта на приходите чрез реформа на данъчната администрация и чрез разширяване на данъчната основа в сектори като околната среда и селското стопанство. |
| --- | --- |

9.

Бюджетният дефицит и процикличността на фискалната политика на Румъния могат да бъдат обяснени главно със слабото бюджетно планиране и изпълнение. Първоначалните бюджети се характеризираха с прекалено големи очаквания за приходите и имаше няколко бюджетни корекции в течение на годината, като по този начин се увеличиха текущите разходи, а капиталовите плащания бяха прехвърлени към текущи. Освен това степента на несигурност е висока, тъй като в последните няколко месеца на годината се правят значителни разходи. Надхвърлянето на първичните текущи разходи в съчетание с не дотам оптималната структура на разходите оказа нарастващ натиск върху публичните ресурси и ограничи размера на капиталовите разходи за насърчаване на растежа.

Докато надхвърлянето на текущите разходи отразява липсата на дългосрочна стратегия за възнагражденията в публичния сектор и пенсиите, недобрите резултати във връзка с капиталовите разходи могат отчасти да бъдат обяснени със слабия административен капацитет за планиране и изпълнение на проекти за публични инвестиции. За да се повиши предсказуемостта на публичните финанси и рационалността на планирането на фискалната политика, румънските власти се ангажираха във връзка с помощта на ЕС за платежния баланс да приемат мерки с цел засилване на фискалното управление. Тези мерки предвиждат прилагането на обвързваща средносрочна бюджетна рамка, която обхваща консолидирания държавен бюджет и включва обвързващи бюджетни правила както за приходите, така и за разходите и създаване на независим фискален съвет. Програмата за конвергенция обаче не съдържа конкретни стъпки за прилагане на предвидените мерки. В областта на данъчната администрация програмата за конвергенция предвижда подобряването на ефикасността на събираемостта на приходите чрез реформа на данъчната администрация и чрез разширяване на данъчната основа в сектори като околната среда и селското стопанство.

| 10. | В отговор на финансовата криза румънските власти приеха редица мерки, които имат за цел поддържането на стабилността на финансовия сектор и смекчаването на натиска от страна на финансовите пазари. Съгласно схемата за гарантиране на депозитите покритието на гаранцията за депозитите се повиши от 20 000 EUR на 50 000 EUR. За да бъде подобрен достъпът на малките и средните предприятия до финансиране и за да бъде подкрепен износът при сегашните условия, румънските власти решиха да повишат капитала на двете държавни банки (CEC и EximBank) с 0,2 % от БВП и да създадат схема за кредити с контрагаранция за малките и средните предприятия. Освен това бяха облекчени регулаторните изисквания за задълженията в RON, тъй като задължителните минимални резерви за задължения в RON бяха намалени от 20 % до 18 %. Също така съгласно условията за помощта на ЕС за платежния баланс румънските власти се ангажираха да изменят законите за банковото дело и ликвидацията, за да може да се подсигури навременен и ефективен отговор в случай на банкови затруднения и за да се засилят коригиращите правомощия на Националната банка на Румъния. |
| --- | --- |

10.

В отговор на финансовата криза румънските власти приеха редица мерки, които имат за цел поддържането на стабилността на финансовия сектор и смекчаването на натиска от страна на финансовите пазари. Съгласно схемата за гарантиране на депозитите покритието на гаранцията за депозитите се повиши от 20 000 EUR на 50 000 EUR. За да бъде подобрен достъпът на малките и средните предприятия до финансиране и за да бъде подкрепен износът при сегашните условия, румънските власти решиха да повишат капитала на двете държавни банки (CEC и EximBank) с 0,2 % от БВП и да създадат схема за кредити с контрагаранция за малките и средните предприятия. Освен това бяха облекчени регулаторните изисквания за задълженията в RON, тъй като задължителните минимални резерви за задължения в RON бяха намалени от 20 % до 18 %. Също така съгласно условията за помощта на ЕС за платежния баланс румънските власти се ангажираха да изменят законите за банковото дело и ликвидацията, за да може да се подсигури навременен и ефективен отговор в случай на банкови затруднения и за да се засилят коригиращите правомощия на Националната банка на Румъния.

| 11. | В съответствие с приетия през декември 2008 г. от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване и като се има предвид липсата на възможности за фискално маневриране, Румъния одобри само ограничен брой мерки за фискално стимулиране, които възлизат на приблизително 3⁄4 % от БВП през 2009 г. и които имат за цел да подкрепят доходите на домакинствата, корпоративния сектор, както и трудовите пазари. За бъдат подкрепени доходите на домакинствата, правителството реши да удължи с три месеца периода, през който се плащат обезщетения за безработица, и да въведе „минимална“ социална пенсия за пенсионери с ниски доходи. Мерките в подкрепа на корпоративния сектор включват необлагане на реинвестираните печалби, удължаване на срока на действие на системата за бракуване на коли, както и заделяне на средства за насърчаване на износа. Мерките за трудовия пазар са насочени главно към подкрепа на професионалното обучение както за безработни, така и за наети лица. Освен това в рамките на бюджетния пакет за 2009 г. правителството си е поставило за цел да насочи съществена част от разходите за инвестиции към публичния сектор, за да може да подпомогне процеса на възстановяване. В съответствие с областите на политика, обхванати от специфичните за страната препоръки, отправени от Съвета в рамките на Лисабонската стратегия, по силата на помощта на ЕС за платежния баланс румънските власти се ангажираха да предприемат мерки за структурни реформи за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, да повишат степента на усвояване на средства от ЕС, да подобрят бизнес средата и да се справят с недекларираната трудова заетост. |
| --- | --- |

11.

В съответствие с приетия през декември 2008 г. от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване и като се има предвид липсата на възможности за фискално маневриране, Румъния одобри само ограничен брой мерки за фискално стимулиране, които възлизат на приблизително 3⁄4 % от БВП през 2009 г. и които имат за цел да подкрепят доходите на домакинствата, корпоративния сектор, както и трудовите пазари. За бъдат подкрепени доходите на домакинствата, правителството реши да удължи с три месеца периода, през който се плащат обезщетения за безработица, и да въведе „минимална“ социална пенсия за пенсионери с ниски доходи. Мерките в подкрепа на корпоративния сектор включват необлагане на реинвестираните печалби, удължаване на срока на действие на системата за бракуване на коли, както и заделяне на средства за насърчаване на износа. Мерките за трудовия пазар са насочени главно към подкрепа на професионалното обучение както за безработни, така и за наети лица. Освен това в рамките на бюджетния пакет за 2009 г. правителството си е поставило за цел да насочи съществена част от разходите за инвестиции към публичния сектор, за да може да подпомогне процеса на възстановяване. В съответствие с областите на политика, обхванати от специфичните за страната препоръки, отправени от Съвета в рамките на Лисабонската стратегия, по силата на помощта на ЕС за платежния баланс румънските власти се ангажираха да предприемат мерки за структурни реформи за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, да повишат степента на усвояване на средства от ЕС, да подобрят бизнес средата и да се справят с недекларираната трудова заетост.

| 12. | Румъния прие бюджетна консолидационна програма в съответствие с целта за намаляване на външните и вътрешните неравновесия и с изискванията във връзка с помощта за платежния баланс от ЕС и от други международни кредитори. Съгласно програмата за конвергенция фискалната позиция, измерена чрез промяната в структурното салдо с помощта на общоприетата методология, се оценява като рестриктивна за програмния период. Това изглежда уместно, като се има предвид липсата на възможности за фискално маневриране и необходимостта от коригиране на икономическите неравновесия. В актуализираната програма се предвижда бюджетният дефицит да надхвърли референтната стойност от 3 % от БВП до 2011 г. Бюджетните цели в програмата са в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на помощта от ЕС за платежния баланс, въпреки че бюджетните резултати са изложени на риск.
  Програмата за конвергенция обаче не отразява ясно ангажиментите по отношение на допълнителните фискални мерки, договорени в рамките на програмата за платежния баланс, особено що се отнася до отказа от увеличаване на възнагражденията в публичния сектор или съответстващи допълнителни съкращения на персонала и по-нататъшно понижаване на субсидиите за публичните дружества. Освен това актуализираната програма не отразява ангажиментите за реформа на ключови параметри на пенсионната система (напр. индексацията на бюджетно финансираните пенсии и пенсионната възраст), които са от решаващо значение за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. И накрая, тя не предоставя достатъчно подробна информация за конкретните мерки, необходими за постигането на поставените цели за размера на бюджетния дефицит през 2010 г. и 2011 г., и тяхното въздействие върху бюджета. |
| --- | --- |

12.

Румъния прие бюджетна консолидационна програма в съответствие с целта за намаляване на външните и вътрешните неравновесия и с изискванията във връзка с помощта за платежния баланс от ЕС и от други международни кредитори. Съгласно програмата за конвергенция фискалната позиция, измерена чрез промяната в структурното салдо с помощта на общоприетата методология, се оценява като рестриктивна за програмния период. Това изглежда уместно, като се има предвид липсата на възможности за фискално маневриране и необходимостта от коригиране на икономическите неравновесия. В актуализираната програма се предвижда бюджетният дефицит да надхвърли референтната стойност от 3 % от БВП до 2011 г. Бюджетните цели в програмата са в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на помощта от ЕС за платежния баланс, въпреки че бюджетните резултати са изложени на риск.

Програмата за конвергенция обаче не отразява ясно ангажиментите по отношение на допълнителните фискални мерки, договорени в рамките на програмата за платежния баланс, особено що се отнася до отказа от увеличаване на възнагражденията в публичния сектор или съответстващи допълнителни съкращения на персонала и по-нататъшно понижаване на субсидиите за публичните дружества. Освен това актуализираната програма не отразява ангажиментите за реформа на ключови параметри на пенсионната система (напр. индексацията на бюджетно финансираните пенсии и пенсионната възраст), които са от решаващо значение за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. И накрая, тя не предоставя достатъчно подробна информация за конкретните мерки, необходими за постигането на поставените цели за размера на бюджетния дефицит през 2010 г. и 2011 г., и тяхното въздействие върху бюджета.

| 13. | Относно посочените в кодекса за поведение за стабилност и в програмите за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3). |
| --- | --- |

13.

Относно посочените в кодекса за поведение за стабилност и в програмите за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3).

Общото заключение е, че макар и Румъния да е изправена пред сериозен икономически спад, следващ години на много силен икономически растеж, рестриктивната бюджетна позиция, предвидена за периода от 2009 г. до 2011 г., е уместен отговор, като се има предвид липсата на възможности за фискално маневриране и необходимостта от коригиране на неравновесията. През 2008 г. фискалната политика продължи да бъде изключително проциклична, най-вече поради бързото разрастване на разходите за възнаграждения в обществената сфера и слабото бюджетно управление. В съответствие с ангажиментите, поети от Румъния във връзка с помощта на ЕС за платежния баланс, властите предвиждат да пристъпят към сериозна фискална консолидация през 2009 г., основаваща се на ограничаване на разходите и целяща постигането на дефицит под 3 % от БВП до 2011 г. Предвид рисковете, свързани с макроикономическия сценарий за 2009 г., с ефективното изпълнение на планираните мерки за разходите и липсата на информация за конкретните мерки в подкрепа на фискалната консолидация след 2009 г., съществува опасност от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати. Освен това се предвиждат мерки за коригиране на слабото бюджетно планиране и изпълнение, които, наред с други неща, включват прилагането на обвързваща средносрочна фискална рамка, създаването на фискални правила и на фискален съвет, както и преструктуриране на системата за възнаграждения в публичния сектор. В програмата за конвергенция обаче не се посочват конкретни стъпки за прилагане на предвидените мерки за подобряване на фискалното управление.

С оглед на горната оценка и предвид препоръките, отправени към Румъния за коригиране на прекомерния дефицит, приети от Съвета на 7 юли 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 7 от Договора, и необходимостта да се подсигури устойчиво сближаване, както и в съответствие с мерките в областта на икономическата политика, предвидени в икономическата програма, подкрепена от помощта на Общността за платежния баланс, Румъния се приканва:

| i) | да подсигури корекция на прекомерния дефицит до 2011 г.; като за тази цел приложи фискалните мерки, предвидени в бюджета от февруари 2009 г. и в изменения бюджет от април 2009 г., особено що се отнася до заплатите в публичния сектор и до пенсионната реформа; да вземе допълнителни мерки за корекция, ако това е необходимо за постигането на целевия бюджетен дефицит, за да бъдат спазени ангажиментите съгласно програмата, подкрепена от помощта на ЕО за платежния баланс; да посочи мерки в подкрепа на предвижданото намаление на дефицита през 2010 г. и 2011 г., по-специално такива, които подкрепят планираното намаление на разходите за заплати в публичния сектор; |
| --- | --- |

i)

да подсигури корекция на прекомерния дефицит до 2011 г.; като за тази цел приложи фискалните мерки, предвидени в бюджета от февруари 2009 г. и в изменения бюджет от април 2009 г., особено що се отнася до заплатите в публичния сектор и до пенсионната реформа; да вземе допълнителни мерки за корекция, ако това е необходимо за постигането на целевия бюджетен дефицит, за да бъдат спазени ангажиментите съгласно програмата, подкрепена от помощта на ЕО за платежния баланс; да посочи мерки в подкрепа на предвижданото намаление на дефицита през 2010 г. и 2011 г., по-специално такива, които подкрепят планираното намаление на разходите за заплати в публичния сектор;

| ii) | да предприеме конкретни мерки за предвижданото засилване на фискалното управление и прозрачност, по-специално като изработи средносрочна обвързваща бюджетна рамка, като създаде независим фискален съвет, като въведе ограничения за преразглеждането на бюджета през годината, като приеме фискални правила, както и като преструктурира системата за възнаграждения в публичния сектор, включително заплати и премии; в областта на данъчната администрация — да се подобри събираемостта на приходите чрез реформа на данъчната администрация и чрез разширяване на данъчната основа; |
| --- | --- |

ii)

да предприеме конкретни мерки за предвижданото засилване на фискалното управление и прозрачност, по-специално като изработи средносрочна обвързваща бюджетна рамка, като създаде независим фискален съвет, като въведе ограничения за преразглеждането на бюджета през годината, като приеме фискални правила, както и като преструктурира системата за възнаграждения в публичния сектор, включително заплати и премии; в областта на данъчната администрация — да се подобри събираемостта на приходите чрез реформа на данъчната администрация и чрез разширяване на данъчната основа;

| iii) | да ускори реформата на пенсионната система (по-специално по отношение на индексацията на пенсиите и на пенсионната възраст), да ограничи значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, и да намали рисковете за устойчивостта на публичните финанси, както и да подобри ефективността на разходите за здравеопазване; |
| --- | --- |

iii)

да ускори реформата на пенсионната система (по-специално по отношение на индексацията на пенсиите и на пенсионната възраст), да ограничи значителното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, и да намали рисковете за устойчивостта на публичните финанси, както и да подобри ефективността на разходите за здравеопазване;

| iv) | да засили икономическото предлагане, като отбележи осезаем напредък в прилагането на структурните реформи, особено чрез повишаване на ефикасността и рационализиране на публичната администрация, чрез подобряване на бизнес средата, чрез предприемане на мерки за борба с недекларираната трудова заетост и чрез повишаване на усвояемостта и подобряване на използването на средства от фондовете на ЕС. |
| --- | --- |

iv)

да засили икономическото предлагане, като отбележи осезаем напредък в прилагането на структурните реформи, особено чрез повишаване на ефикасността и рационализиране на публичната администрация, чрез подобряване на бизнес средата, чрез предприемане на мерки за борба с недекларираната трудова заетост и чрез повишаване на усвояемостта и подобряване на използването на средства от фондовете на ЕС.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП (промяна в %) | КП юни 2009 г. | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| КОМ пролет 2009 г. | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) (%) | КП юни 2009 г. | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| КОМ пролет 2009 г. | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4) (% от потенциалния БВП) | КП юни 2009 г. | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| КОМ пролет 2009 г. (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят (% от БВП) | КП юни 2009 г. | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| КОМ пролет 2009 г. | –12,8 | -11,8 | –6,4 | –5,1 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | н.д. |
| Приходи в консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КП юни 2009 г. | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| КОМ пролет 2009 г. | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КП юни 2009 г. | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| КОМ пролет 2009 г. | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КП юни 2009 г. | –2,5 | -5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| КОМ пролет 2009 г. | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | н.д. |
| Първично салдо (% от БВП) | КП юни 2009 г. | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| КОМ пролет 2009 г. | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4) (% от БВП) | КП юни 2009 г. | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| КОМ пролет 2009 г. | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | н.д. |
| Структурно салдо (6) (% от БВП) | КП юни 2009 г. | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| КОМ пролет 2009 г. | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | н.д. |
| Брутен държавен дълг (% от БВП) | КП юни 2009 г. | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| КОМ пролет 2009 г. | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | н.д. |
| КП декември 2007 г. | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | н.д. |
| Програма за конвергенция (ПК), прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП (промяна в %)

КП юни 2009 г.

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

КОМ пролет 2009 г.

6,2

7,1

–4,0

0,0

н.д.

КП декември 2007 г.

6,1

6,5

6,1

5,8

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) (%)

КП юни 2009 г.

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

КОМ пролет 2009 г.

4,9

7,9

5,8

3,5

н.д.

КП декември 2007 г.

4,8

5,7

4,0

3,3

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4) (% от потенциалния БВП)

КП юни 2009 г.

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

КОМ пролет 2009 г. (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

н.д.

КП декември 2007 г.

2,1

2,1

1,8

1,1

н.д.

Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят (% от БВП)

КП юни 2009 г.

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

КОМ пролет 2009 г.

–12,8

-11,8

–6,4

–5,1

н.д.

КП декември 2007 г.

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

н.д.

Приходи в консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

КП юни 2009 г.

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

КОМ пролет 2009 г.

34,0

33,1

33,4

33,3

н.д.

КП декември 2007 г.

37,4

39,8

39,9

40,8

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

КП юни 2009 г.

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

КОМ пролет 2009 г.

36,6

38,5

38,5

38,9

н.д.

КП декември 2007 г.

40,3

42,7

42,8

43,2

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

КП юни 2009 г.

–2,5

-5,4

–5,1

–4,1

–2,9

КОМ пролет 2009 г.

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

н.д.

КП декември 2007 г.

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

н.д.

Първично салдо (% от БВП)

КП юни 2009 г.

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

КОМ пролет 2009 г.

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

н.д.

КП декември 2007 г.

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4) (% от БВП)

КП юни 2009 г.

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

КОМ пролет 2009 г.

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

н.д.

КП декември 2007 г.

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

н.д.

Структурно салдо (6) (% от БВП)

КП юни 2009 г.

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

КОМ пролет 2009 г.

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

н.д.

КП декември 2007 г.

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

н.д.

Брутен държавен дълг (% от БВП)

КП юни 2009 г.

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

КОМ пролет 2009 г.

12,7

13,6

18,2

22,7

н.д.

КП декември 2007 г.

11,9

13,6

14,2

14,9

н.д.

Програма за конвергенция (ПК), прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, към които има позовавания в настоящия текст, са достъпни на следния интернет адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Вж. Решение 2009/458/ЕО на Съвета от 6 май 2009 г. за предоставяне на взаимна помощ на Румъния и Решение 2009/459/ЕО на Съвета от 6 май 2009 г. за предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на Румъния.

(3)  По-специално, не са предоставени данни за изработените часове, за консолидираните държавни разходи по функция, а също така липсват и редица елементи относно дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

(4)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(5)  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % и 3,2 % в периода 2007—2010 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Според последната програма за конвергенция еднократните и други временни мерки са 0,2 % от БВП за 2007 г. и са с цел намаляване на дефицита и 0 % за периода 2008—2011 г., докато съгласно прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. те възлизат на 0,2 % от БВП за 2007 г. и са с цел намаляване на дефицита и на 0 % за периода 2008—2010 г.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК), прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/12

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 170/03

На 16 юли 2009 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5522. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5522. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/12

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 170/04

На 29 юни 2009 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5532. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5532. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/13

---

Обменен курс на еврото (1)

21 юли 2009 година

2009/C 170/05

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4223 |
| JPY | японска йена | 134,10 |
| DKK | датска крона | 7,4464 |
| GBP | лира стерлинг | 0,86530 |
| SEK | шведска крона | 10,8925 |
| CHF | швейцарски франк | 1,5186 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 8,9515 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,815 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 271,30 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7005 |
| PLN | полска злота | 4,2525 |
| RON | румънска лея | 4,2368 |
| TRY | турска лира | 2,1360 |
| AUD | австралийски долар | 1,7438 |
| CAD | канадски долар | 1,5689 |
| HKD | хонконгски долар | 11,0229 |
| NZD | новозеландски долар | 2,1647 |
| SGD | сингапурски долар | 2,0491 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 774,19 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 11,1587 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,7153 |
| HRK | хърватска куна | 7,3340 |
| IDR | индонезийска рупия | 14 301,78 |
| MYR | малайзийски рингит | 5,0378 |
| PHP | филипинско песо | 68,161 |
| RUB | руска рубла | 44,1100 |
| THB | тайландски бат | 48,351 |
| BRL | бразилски реал | 2,7010 |
| MXN | мексиканско песо | 18,8597 |
| INR | индийска рупия | 68,8960 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4223

JPY

японска йена

134,10

DKK

датска крона

7,4464

GBP

лира стерлинг

0,86530

SEK

шведска крона

10,8925

CHF

швейцарски франк

1,5186

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

8,9515

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,815

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

271,30

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7005

PLN

полска злота

4,2525

RON

румънска лея

4,2368

TRY

турска лира

2,1360

AUD

австралийски долар

1,7438

CAD

канадски долар

1,5689

HKD

хонконгски долар

11,0229

NZD

новозеландски долар

2,1647

SGD

сингапурски долар

2,0491

KRW

южнокорейски вон

1 774,19

ZAR

южноафрикански ранд

11,1587

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,7153

HRK

хърватска куна

7,3340

IDR

индонезийска рупия

14 301,78

MYR

малайзийски рингит

5,0378

PHP

филипинско песо

68,161

RUB

руска рубла

44,1100

THB

тайландски бат

48,351

BRL

бразилски реал

2,7010

MXN

мексиканско песо

18,8597

INR

индийска рупия

68,8960

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/14

---

Извлечение от решението относно Kaupthing Bank Luxembourg S.A. в съответствие с Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 април 2001 година относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции

2009/C 170/06

УДЪЛЖАВАНЕ НА МИСИЯТА НА АДМИНИСТРАТОРИТЕ НА KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.

С решението си от 22 юни 2009 г., втори съдебен състав на окръжния съд на Люксембург за разглеждане на търговски дела, на открито заседание, след като изслуша на закрито заседание заключенията на администраторите и на пълномощника на акционерното дружество Kaupthing Bank Luxembourg S.A., на представителите на Комисията за надзор над финансовия сектор и на представителя на прокуратурата, допълва решенията на окръжния съд на Люксембург от 9 и 31 октомври 2008 г., решението на Апелативния съд на Люксембург от 28 януари 2009 г., както и решението от 2 април 2009 г., както следва:

| „— | администраторите са оправомощени да констатират изпълнението на условията, на които трябва да отговаря планът за преструктуриране, |
| --- | --- |

„—

администраторите са оправомощени да констатират изпълнението на условията, на които трябва да отговаря планът за преструктуриране,

| — | администраторите имат право да одобряват промените от техническо естество в договорите, които са част от плана за преструктуриране, както и в условията (Terms and Conditions), засягащи задълженията, или да поправят явни, чисто материални грешки, които оказват влияние върху тях, |
| --- | --- |

—

администраторите имат право да одобряват промените от техническо естество в договорите, които са част от плана за преструктуриране, както и в условията (Terms and Conditions), засягащи задълженията, или да поправят явни, чисто материални грешки, които оказват влияние върху тях,

| — | администраторите имат право да финализират преговорите относно правната структура на SPV KI Securities, които все още не са окончателно отразени в представения проект, по-специално по отношение на прехвърлянето на правата и задълженията на SPV KI Securities на едното от двете дружества, получени от разделянето на банката, до гласуването на проекта за разделяне на банката, |
| --- | --- |

—

администраторите имат право да финализират преговорите относно правната структура на SPV KI Securities, които все още не са окончателно отразени в представения проект, по-специално по отношение на прехвърлянето на правата и задълженията на SPV KI Securities на едното от двете дружества, получени от разделянето на банката, до гласуването на проекта за разделяне на банката,

| — | печалбата от одобрения план за преструктуриране се запазва за банката, като гарантите, поръчителите и другите лица, които са представяли гаранции от всякакъв вид в полза на преструктуриран кредитор във връзка с целия, или с част от преструктурирания дълг не могат да предявяват претенции за нея, назначава за доверителен управител дружеството с ограничена отговорност PricewaterhouseCoopers, представлявано от г-жа Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, и адвокат Franz FAYOT, със задача да открие банкова сметка в люксембургска банка, изпълняваща ролята на фидуциар, на която да бъдат преведени фондовете, идващи от държавата и от AGDL, както и да уговори условията и реда за използването на споменатата сметка с държавата и AGDL; констатира, че режимът на отсрочване на плащанията на банката ще бъде прекратен едновременно с одобряването на проекта за разделяне на банката от нейните акционери, което ще доведе до разпускане без ликвидация и до изчезване на банката.“ |
| --- | --- |

—

печалбата от одобрения план за преструктуриране се запазва за банката, като гарантите, поръчителите и другите лица, които са представяли гаранции от всякакъв вид в полза на преструктуриран кредитор във връзка с целия, или с част от преструктурирания дълг не могат да предявяват претенции за нея, назначава за доверителен управител дружеството с ограничена отговорност PricewaterhouseCoopers, представлявано от г-жа Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX, и адвокат Franz FAYOT, със задача да открие банкова сметка в люксембургска банка, изпълняваща ролята на фидуциар, на която да бъдат преведени фондовете, идващи от държавата и от AGDL, както и да уговори условията и реда за използването на споменатата сметка с държавата и AGDL; констатира, че режимът на отсрочване на плащанията на банката ще бъде прекратен едновременно с одобряването на проекта за разделяне на банката от нейните акционери, което ще доведе до разпускане без ликвидация и до изчезване на банката.“

Решението на съда не подлежи на обжалване или на възражение от трета страна.

Администратори

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., представлявано от г-жа Emmanuelle Caruel-Henniaux и адвокат Franz Fayot

---

V Обявления

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

| 22.7.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 170/15

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 170/07

| 1. | На 13 юли 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), с която предприятие 3i Group plc („3i Group“, Обединено кралство), и предприятия H.I.G Europe Capital Partners, L.P. и Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., принадлежащо на H.I.G. Capital group of funds („H.I.G. Capital“, САЩ) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над предприятие Volnay B.V. (Нидерландия) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 13 юли 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), с която предприятие 3i Group plc („3i Group“, Обединено кралство), и предприятия H.I.G Europe Capital Partners, L.P. и Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., принадлежащо на H.I.G. Capital group of funds („H.I.G. Capital“, САЩ) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета съвместен контрол над предприятие Volnay B.V. (Нидерландия) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие 3i Group: дружество за частни капиталови инвестиции и рисков капитал, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие 3i Group: дружество за частни капиталови инвестиции и рисков капитал,

| — | за предприятие H.I.G. Capital: дружество за частни капиталови инвестиции, |
| --- | --- |

—

за предприятие H.I.G. Capital: дружество за частни капиталови инвестиции,

| — | за предприятие Volnay B.V.: издаване на списания и предоставяне на рекламно пространство в Нидерландия. |
| --- | --- |

—

за предприятие Volnay B.V.: издаване на списания и предоставяне на рекламно пространство в Нидерландия.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 2 2964301 или 2967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 2 2964301 или 2967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V., на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32.

---