# Επίσημη Εφημερίδα C 134/2009

| | ISSN 1725-2415
  doi:10.3000/17252415.C_2009.134.ell |
| --- | --- |
| Επίσημη Εφημερίδα
  της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134 |
| | |
| Έκδοση στην ελληνική γλώσσα | Ανακοινώσεις και Πληροφορίες | 52ό έτος13 Ιουνίου 2009 |

ISSN 1725-2415

doi:10.3000/17252415.C_2009.134.ell

Επίσημη Εφημερίδα

της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134

Έκδοση στην ελληνική γλώσσα

Ανακοινώσεις και Πληροφορίες

52ό έτος13 Ιουνίου 2009

---

| Ανακοίνωση αριθ | Περιεχόμενα | Σελίδα |
| --- | --- | --- |
| | IV   Πληροφορίες |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 134/01 | Ισοτιμίες του ευρώ | 1 |
| 2009/C 134/02 | Γνώμη της συμβουλευτικής επιτροπής όπως διατυπώθηκε κατά τη συνεδρίαση, της 5ης Σεπτεμβρίου 2007, σχετικά με σχέδιο απόφασης που αφορά την υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia — Εισηγητής: Ισπανία | 2 |
| 2009/C 134/03 | Τελική έκθεση του Συμβούλου Ακροάσεων στην υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia [σύμφωνα με τα άρθρα 15 και 16 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ), της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα των συμβούλων Ακροάσεων σε συγκεκριμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21] | 3 |
| 2009/C 134/04 | Περιληψη απόφασης τησ Επιτροπής, της 19ης Σεπτεμβρίου 2007, με την οποία μια συγκέντρωση κηρύσσεται συμβατή με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ — (Υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia) (
  1
  ) | 4 |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ |
| 2009/C 134/05 | Κατάλογος τελωνείων που είναι αρμόδια για τη διεκπεραίωση των διατυπώσεων εξαγωγής των πολιτιστικών αγαθών, ο οποίος δημοσιεύεται σύμφωνα με το άρθρο 5 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 116/09 του Συμβουλίου | 9 |
| 2009/C 134/06 | Κατάλογος λιμένων στους οποίους επιτρέπεται η εκφόρτωση ή μεταφόρτωση κατεψυγμένων ιχθύων που αλιεύτηκαν από αλιευτικά σκάφη τρίτων χωρών στην περιοχή της σύμβασης αλιείας Βόρειο-Ανατολικού Ατλαντικού (NEAFC) | 14 |

Ανακοίνωση αριθ

Περιεχόμενα

Σελίδα

IV   Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

2009/C 134/01

Ισοτιμίες του ευρώ

1

2009/C 134/02

Γνώμη της συμβουλευτικής επιτροπής όπως διατυπώθηκε κατά τη συνεδρίαση, της 5ης Σεπτεμβρίου 2007, σχετικά με σχέδιο απόφασης που αφορά την υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia — Εισηγητής: Ισπανία

2

2009/C 134/03

Τελική έκθεση του Συμβούλου Ακροάσεων στην υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia [σύμφωνα με τα άρθρα 15 και 16 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ), της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα των συμβούλων Ακροάσεων σε συγκεκριμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

[σύμφωνα με τα άρθρα 15 και 16 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ), της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα των συμβούλων Ακροάσεων σε συγκεκριμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

3

2009/C 134/04

Περιληψη απόφασης τησ Επιτροπής, της 19ης Σεπτεμβρίου 2007, με την οποία μια συγκέντρωση κηρύσσεται συμβατή με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ — (Υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia) (
  1
  )

1

4

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ

2009/C 134/05

Κατάλογος τελωνείων που είναι αρμόδια για τη διεκπεραίωση των διατυπώσεων εξαγωγής των πολιτιστικών αγαθών, ο οποίος δημοσιεύεται σύμφωνα με το άρθρο 5 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 116/09 του Συμβουλίου

9

2009/C 134/06

Κατάλογος λιμένων στους οποίους επιτρέπεται η εκφόρτωση ή μεταφόρτωση κατεψυγμένων ιχθύων που αλιεύτηκαν από αλιευτικά σκάφη τρίτων χωρών στην περιοχή της σύμβασης αλιείας Βόρειο-Ανατολικού Ατλαντικού (NEAFC)

14

| | V   Γνωστοποιήσεις |
| --- | --- |
| | ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 134/07 | Κρατικη ενισχυση — Φινλανδία — Κρατικń ενíσχυση αριθ. C 12/2009 (πρώην N 19/2009) — Πιθανή ενίσχυση στην Järvi-Suomen Portti Osuuskunta — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 134/08 | Κρατικη ενισχυση — Γερμανία και Αυστρία — Κρατική Ενίσχυση C16/2009 (πρώην N 254/2009) — BayernLB — Γερμανία και Hypo Group Alpe Adria — Αυστρία — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  ) | 31 |
| | ΛΟΙΠΕΣ ΠΡΑΞΕΙΣ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 134/09 | Ανακοίνωση υπόψη του προσώπου που έχει προστεθεί στον κατάλογο ο οποίος αναφέρεται στα άρθρα 2, 3 και 7 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 του Συμβουλίου για την επιβολή συγκεκριμένων περιοριστικών μέτρων κατά ορισμένων προσώπων και οντοτήτων που συνδέονται με τον Οσάμα Μπιν Λάντεν, το δίκτυο της Αλ Κάιντα και τους Ταλιμπάν, δυνάμει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 της Επιτροπής | 42 |

V   Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Επιτροπή

2009/C 134/07

Κρατικη ενισχυση — Φινλανδία — Κρατικń ενíσχυση αριθ. C 12/2009 (πρώην N 19/2009) — Πιθανή ενίσχυση στην Järvi-Suomen Portti Osuuskunta — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  )

1

16

2009/C 134/08

Κρατικη ενισχυση — Γερμανία και Αυστρία — Κρατική Ενίσχυση C16/2009 (πρώην N 254/2009) — BayernLB — Γερμανία και Hypo Group Alpe Adria — Αυστρία — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  )

1

31

ΛΟΙΠΕΣ ΠΡΑΞΕΙΣ

Επιτροπή

2009/C 134/09

Ανακοίνωση υπόψη του προσώπου που έχει προστεθεί στον κατάλογο ο οποίος αναφέρεται στα άρθρα 2, 3 και 7 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 του Συμβουλίου για την επιβολή συγκεκριμένων περιοριστικών μέτρων κατά ορισμένων προσώπων και οντοτήτων που συνδέονται με τον Οσάμα Μπιν Λάντεν, το δίκτυο της Αλ Κάιντα και τους Ταλιμπάν, δυνάμει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 της Επιτροπής

42

| | Διορθωτικά |
| --- | --- |
| 2009/C 134/10 | Διορθωτικό στην πρόσκληση εκδήλωσης ενδιαφέροντος για θέσεις εξωτερικών εμπειρογνωμόνων με σκοπό τη σύσταση ομάδας εργασίας επιστημονικών εμπειρογνωμόνων της Ευρωπαϊκής Αρχής για την Ασφάλεια των Τροφίμων (Parma, Italy) (ΕΕ C 95 της 24.4.2009) | 44 |

Διορθωτικά

2009/C 134/10

Διορθωτικό στην πρόσκληση εκδήλωσης ενδιαφέροντος για θέσεις εξωτερικών εμπειρογνωμόνων με σκοπό τη σύσταση ομάδας εργασίας επιστημονικών εμπειρογνωμόνων της Ευρωπαϊκής Αρχής για την Ασφάλεια των Τροφίμων (Parma, Italy) (ΕΕ C 95 της 24.4.2009)

(ΕΕ C 95 της 24.4.2009)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ |

---

(1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ

1

| EL | |
| --- | --- |

EL

---

IV Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/1

---

Ισοτιμίες του ευρώ (1)

12 Ιουνίου 2009

2009/C 134/01

1 ευρώ =

| | Νομισματική μονάδα | Ισοτιμία |
| --- | --- | --- |
| USD | δολάριο ΗΠΑ | 1,4004 |
| JPY | ιαπωνικό γιεν | 137,55 |
| DKK | δανική κορόνα | 7,4457 |
| GBP | λίρα στερλίνα | 0,85380 |
| SEK | σουηδική κορόνα | 10,7555 |
| CHF | ελβετικό φράγκο | 1,5099 |
| ISK | ισλανδική κορόνα | |
| NOK | νορβηγική κορόνα | 8,8845 |
| BGN | βουλγαρικό λεβ | 1,9558 |
| CZK | τσεχική κορόνα | 26,655 |
| EEK | εσθονική κορόνα | 15,6466 |
| HUF | ουγγρικό φιορίνι | 277,81 |
| LTL | λιθουανικό λίτας | 3,4528 |
| LVL | λεττονικό λατ | 0,6966 |
| PLN | πολωνικό ζλότι | 4,4791 |
| RON | ρουμανικό λέι | 4,2001 |
| TRY | τουρκική λίρα | 2,1532 |
| AUD | αυστραλιανό δολάριο | 1,7255 |
| CAD | καναδικό δολάριο | 1,5708 |
| HKD | δολάριο Χονγκ Κονγκ | 10,8543 |
| NZD | νεοζηλανδικό δολάριο | 2,1893 |
| SGD | δολάριο Σιγκαπούρης | 2,0338 |
| KRW | νοτιοκορεατικό γουόν | 1 750,32 |
| ZAR | νοτιοαφρικανικό ραντ | 11,2452 |
| CNY | κινεζικό γιουάν | 9,5701 |
| HRK | κροατικό κούνα | 7,2582 |
| IDR | ινδονησιακή ρουπία | 14 138,50 |
| MYR | μαλαισιανό ρίγκιτ | 4,9091 |
| PHP | πέσο Φιλιππινών | 66,418 |
| RUB | ρωσικό ρούβλι | 43,3717 |
| THB | ταϊλανδικό μπατ | 47,768 |
| BRL | ρεάλ Βραζιλίας | 2,7099 |
| MXN | μεξικανικό πέσο | 18,7584 |
| INR | ινδική ρουπία | 66,6640 |

Νομισματική μονάδα

Ισοτιμία

USD

δολάριο ΗΠΑ

1,4004

JPY

ιαπωνικό γιεν

137,55

DKK

δανική κορόνα

7,4457

GBP

λίρα στερλίνα

0,85380

SEK

σουηδική κορόνα

10,7555

CHF

ελβετικό φράγκο

1,5099

ISK

ισλανδική κορόνα

NOK

νορβηγική κορόνα

8,8845

BGN

βουλγαρικό λεβ

1,9558

CZK

τσεχική κορόνα

26,655

EEK

εσθονική κορόνα

15,6466

HUF

ουγγρικό φιορίνι

277,81

LTL

λιθουανικό λίτας

3,4528

LVL

λεττονικό λατ

0,6966

PLN

πολωνικό ζλότι

4,4791

RON

ρουμανικό λέι

4,2001

TRY

τουρκική λίρα

2,1532

AUD

αυστραλιανό δολάριο

1,7255

CAD

καναδικό δολάριο

1,5708

HKD

δολάριο Χονγκ Κονγκ

10,8543

NZD

νεοζηλανδικό δολάριο

2,1893

SGD

δολάριο Σιγκαπούρης

2,0338

KRW

νοτιοκορεατικό γουόν

1 750,32

ZAR

νοτιοαφρικανικό ραντ

11,2452

CNY

κινεζικό γιουάν

9,5701

HRK

κροατικό κούνα

7,2582

IDR

ινδονησιακή ρουπία

14 138,50

MYR

μαλαισιανό ρίγκιτ

4,9091

PHP

πέσο Φιλιππινών

66,418

RUB

ρωσικό ρούβλι

43,3717

THB

ταϊλανδικό μπατ

47,768

BRL

ρεάλ Βραζιλίας

2,7099

MXN

μεξικανικό πέσο

18,7584

INR

ινδική ρουπία

66,6640

---

(1)  Πηγή: Ισοτιμίες αναφοράς που δημοσιεύονται από την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα.

---

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/2

---

Γνώμη της συμβουλευτικής επιτροπής όπως διατυπώθηκε κατά τη συνεδρίαση της 5ης Σεπτεμβρίου 2007 σχετικά με σχέδιο απόφασης που αφορά την υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia

Εισηγητής: Ισπανία

2009/C 134/02

| 1. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή ότι η κοινοποιηθείσα πράξη αποτελεί συγκέντρωση κατά την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις. |
| --- | --- |

1.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή ότι η κοινοποιηθείσα πράξη αποτελεί συγκέντρωση κατά την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις.

| 2. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται τη γνώμη της Επιτροπής, σύμφωνα με την οποία η κοινοποιηθείσα πράξη, παρότι δεν έχει κοινοτική διάσταση κατά την έννοια του άρθρου 1, μπορεί να επανεξετάζεται σύμφωνα με το εθνικό δίκαιο περί ανταγωνισμού της Αυστρίας, της Γερμανίας, της Ουγγαρίας, της Λεττονίας, της Πολωνίας και της Σλοβακίας. Ως εκ τούτου, μπορεί να εξετάζεται από την Επιτροπή δυνάμει του άρθρου 4 παράγραφος 5 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις. |
| --- | --- |

2.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται τη γνώμη της Επιτροπής, σύμφωνα με την οποία η κοινοποιηθείσα πράξη, παρότι δεν έχει κοινοτική διάσταση κατά την έννοια του άρθρου 1, μπορεί να επανεξετάζεται σύμφωνα με το εθνικό δίκαιο περί ανταγωνισμού της Αυστρίας, της Γερμανίας, της Ουγγαρίας, της Λεττονίας, της Πολωνίας και της Σλοβακίας. Ως εκ τούτου, μπορεί να εξετάζεται από την Επιτροπή δυνάμει του άρθρου 4 παράγραφος 5 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις.

| 3.1. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με τον ορισμό των εν λόγω αγορών προϊόντων που έχει δώσει η Επιτροπή όσον αφορά: α) τις ακατέργαστες μοριοσανίδες και β) τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες. |
| --- | --- |

3.1.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με τον ορισμό των εν λόγω αγορών προϊόντων που έχει δώσει η Επιτροπή όσον αφορά: α) τις ακατέργαστες μοριοσανίδες και β) τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες.

| 3.2. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή ότι δεν είναι απαραίτητο να οριστεί το ακριβές πεδίο εφαρμογής της αγοράς προϊόντων όσον αφορά τις γ) διακοσμητικές πλάκες ή φύλλα και δ) τα μεταμορφοποιημένα στοιχεία. |
| --- | --- |

3.2.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή ότι δεν είναι απαραίτητο να οριστεί το ακριβές πεδίο εφαρμογής της αγοράς προϊόντων όσον αφορά τις γ) διακοσμητικές πλάκες ή φύλλα και δ) τα μεταμορφοποιημένα στοιχεία.

| 4.1. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή για τον ορισμό της εν λόγω γεωγραφικής αγοράς των ακατέργαστων μοριοσανίδων, η οποία περιλαμβάνει περιοχή σε ακτίνα 500 km περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου. |
| --- | --- |

4.1.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή για τον ορισμό της εν λόγω γεωγραφικής αγοράς των ακατέργαστων μοριοσανίδων, η οποία περιλαμβάνει περιοχή σε ακτίνα 500 km περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου.

| 4.2. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία ο ορισμός της σχετικής γεωγραφικής αγοράς για τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες περιλαμβάνει τουλάχιστον την κεντρική Ευρώπη και ότι μπορεί να καλύπτει όλες τις χώρες του ΕΟΧ. |
| --- | --- |

4.2.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία ο ορισμός της σχετικής γεωγραφικής αγοράς για τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες περιλαμβάνει τουλάχιστον την κεντρική Ευρώπη και ότι μπορεί να καλύπτει όλες τις χώρες του ΕΟΧ.

| 4.3. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία η εν λόγω γεωγραφική αγορά των διακοσμητικών πλακών ή φύλλων και των μεταμορφοποιημένων στοιχείων καλύπτει τουλάχιστον τον ΕΟΧ. |
| --- | --- |

4.3.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία η εν λόγω γεωγραφική αγορά των διακοσμητικών πλακών ή φύλλων και των μεταμορφοποιημένων στοιχείων καλύπτει τουλάχιστον τον ΕΟΧ.

| 5. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία η αρχικώς προβλεπόμενη πράξη θα είχε παρεμποδίσει σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην κοινή αγορά λόγω μη συντονισμένων αποτελεσμάτων στην αγορά παραγωγής ακατέργαστων μοριοσανίδων σε ορισμένες περιοχές σε ακτίνα 500 Km περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου. |
| --- | --- |

5.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία η αρχικώς προβλεπόμενη πράξη θα είχε παρεμποδίσει σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην κοινή αγορά λόγω μη συντονισμένων αποτελεσμάτων στην αγορά παραγωγής ακατέργαστων μοριοσανίδων σε ορισμένες περιοχές σε ακτίνα 500 Km περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου.

| 6. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής, σύμφωνα με την οποία η αρχικώς προβλεπόμενη πράξη δεν θα παρεμπόδιζε σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων. |
| --- | --- |

6.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής, σύμφωνα με την οποία η αρχικώς προβλεπόμενη πράξη δεν θα παρεμπόδιζε σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων.

| 7. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία τυχόν ανησυχίες όσον αφορά την εμφάνιση συντονισμένων αποτελεσμάτων συνδεόμενων με την αρχικώς προβλεπόμενη πράξη ήρθησαν από την τροποποίηση της πράξης καθώς και τις δεσμεύσεις που ανέλαβε η γνωστοποιούσα αρχή. |
| --- | --- |

7.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμμερίζεται την άποψη της Επιτροπής σύμφωνα με την οποία τυχόν ανησυχίες όσον αφορά την εμφάνιση συντονισμένων αποτελεσμάτων συνδεόμενων με την αρχικώς προβλεπόμενη πράξη ήρθησαν από την τροποποίηση της πράξης καθώς και τις δεσμεύσεις που ανέλαβε η γνωστοποιούσα αρχή.

| 8. | H συμβουλευτική επιτροπή θεωρεί, όπως και η Επιτροπή, ότι ακόμη και αν ο νέος φορέας φαίνεται ότι είναι σε θέση να αποκλείσει τους ανταγωνιστές του, συγχωνεύοντας κάθετα ολοκληρωμένες επιχειρήσεις, είναι μάλλον απίθανο να έχει κίνητρο να κάνει κάτι τέτοιο. |
| --- | --- |

8.

H συμβουλευτική επιτροπή θεωρεί, όπως και η Επιτροπή, ότι ακόμη και αν ο νέος φορέας φαίνεται ότι είναι σε θέση να αποκλείσει τους ανταγωνιστές του, συγχωνεύοντας κάθετα ολοκληρωμένες επιχειρήσεις, είναι μάλλον απίθανο να έχει κίνητρο να κάνει κάτι τέτοιο.

| 9. | Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή, με την επιφύλαξη της πλήρους τήρησης των δεσμεύσεων που πρότειναν τα μέρη, ότι η προταθείσα συγκέντρωση δεν θα παρεμποδίσει σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην κοινή αγορά ή σε σημαντικό μέρος αυτής, ειδικότερα ως αποτέλεσμα της δημιουργίας ή της ενίσχυσης δεσπόζουσας θέσης, κατά την έννοια του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις, και ως εκ τούτου, ότι η συγκέντρωση κηρύσσεται συμβατή με το άρθρο 2 παράγραφος 2 και το άρθρο 8 παράγραφος 2 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις, καθώς και το άρθρο 57 της συμφωνίας ΕΟΧ. |
| --- | --- |

9.

Η συμβουλευτική επιτροπή συμφωνεί με την Επιτροπή, με την επιφύλαξη της πλήρους τήρησης των δεσμεύσεων που πρότειναν τα μέρη, ότι η προταθείσα συγκέντρωση δεν θα παρεμποδίσει σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην κοινή αγορά ή σε σημαντικό μέρος αυτής, ειδικότερα ως αποτέλεσμα της δημιουργίας ή της ενίσχυσης δεσπόζουσας θέσης, κατά την έννοια του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις, και ως εκ τούτου, ότι η συγκέντρωση κηρύσσεται συμβατή με το άρθρο 2 παράγραφος 2 και το άρθρο 8 παράγραφος 2 του κανονισμού για τις συγκεντρώσεις, καθώς και το άρθρο 57 της συμφωνίας ΕΟΧ.

| 10. | Η συμβουλευτική επιτροπή ζητεί από την Επιτροπή να λάβει υπόψη όλα τα λοιπά θέματα που εθίγησαν κατά τη συζήτηση. |
| --- | --- |

10.

Η συμβουλευτική επιτροπή ζητεί από την Επιτροπή να λάβει υπόψη όλα τα λοιπά θέματα που εθίγησαν κατά τη συζήτηση.

---

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/3

---

Τελική έκθεση του Συμβούλου Ακροάσεων στην υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia

[σύμφωνα με τα άρθρα 15 και 16 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ), της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα των συμβούλων Ακροάσεων σε συγκεκριμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

2009/C 134/03

Στις 4 Μαΐου 2007, η Kronospan Holding GmbH («Kronospan», Γερμανία) έστειλε κοινοποίηση προς την Επιτροπή σχετικά με την προγραμματιζόμενη από μέρους της απόκτηση της Sprela GmbH («Sprela», Γερμανία), της Falco CC («Falco», Ουγγαρία) και τον κλάδο απλών και επενδεδυμένων μοριοσανίδων της FunderMax GmbH («FunderMax», Αυστρία) από την Constantia Industries AG.

Μετά από εξέταση της κοινοποίησης, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι η κοινοποιηθείσα πράξη εγείρει σοβαρές αμφιβολίες ως προς το συμβιβάσιμο της κοινοποιηθείσας απόκτησης με την κοινή αγορά σε ό,τι αφορά δύο αγορές προϊόντων: i) την αγορά απλών μοριοσανίδων και ii) την αγορά επενδεδυμένων μοριοσανίδων και αποφάσισε να κινήσει την διαδικασία του άρθρου 6 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου, στις 14 Ιουνίου 2007.

Στο κοινοποιούν μέρος δόθηκε πρόσβαση σε σημαντικά έγγραφα στις 20 Ιουνίου 2007, σύμφωνα με την παράγραφο 45 των ορθών πρακτικών για τη διεξαγωγή κοινοτικών ελέγχων των συγχωνεύσεων της ΓΔ Ανταγωνισμού.

Στις 12 Ιουλίου 2007, τα μέρη πρότειναν τροποποίηση της κοινοποιηθείσας πράξης προκειμένου να αρθούν ορισμένα σοβαρά προβλήματα που είχε διαπιστώσει η Επιτροπή, με αποτέλεσμα η Kronospan να αποκτήσει μόνον τον έλεγχο των Sprela και Falco. Η FunderMax θα παραμείνει υπό τον έλεγχο της Constantia. Ο αγοραστής δεσμεύθηκε επίσης να μην αποκτήσει την FunderMax επί ένα δεδομένο χρονικό διάστημα. Τα μέρη υπέβαλαν αναθεωρημένη πρόταση για την ανάληψη δεσμεύσεων στις 31 Ιουλίου 2007.

Η έρευνα αγοράς που πραγματοποίησε η Επιτροπή το χρονικό διάστημα μεταξύ Μαΐου και Ιουλίου 2007 επιβεβαίωσε ότι οι προτεινόμενες τροποποιήσεις αίρουν τις σοβαρές αμφιβολίες που είχε διατυπώσει η Επιτροπή όσον αφορά την συμβατότητα της (τροποποιημένης) πράξης με την κοινή αγορά και την συμφωνία για τον ΕΟΧ.

Η Επιτροπή αποφάσισε, ως εκ τούτου, να μην εκδώσει κοινοποίηση αιτιάσεων στην προκειμένη περίπτωση.

Τα μέρη δεν μου ανέφεραν κανένα προβληματισμό ως προς τη νομότυπη διαδικασία.

Με βάση τα προαναφερόμενα, θεωρώ ότι έγιναν σεβαστά τα δικαιώματα ακρόασης όλων των συμμετεχόντων στην παρούσα διαδικασία.

Βρυξέλλες, 10 Σεπτεμβρίου 2007.

Serge DURANDE

---

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/4

---

ΠΕΡΙΛΗΨΗ ΑΠΌΦΑΣΗΣ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ

της 19ης Σεπτεμβρίου 2007

με την οποία μια συγκέντρωση κηρύσσεται συμβατή με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ

(Υπόθεση COMP/M.4525 — Kronospan/Constantia)

(Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 134/04

Στις 19 Σεπτεμβρίου 2007, η Επιτροπή εξέδωσε απόφαση σε υπόθεση συγκέντρωσης βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου, της 20ής Ιανουαρίου 2004, για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων μεταξύ επιχειρήσεων, και ιδίως του άρθρου 8 παράγραφος 2 του εν λόγω κανονισμού. Μια μη εμπιστευτική εκδοχή του πλήρους κειμένου της απόφασης στη γλώσσα του πρωτοτύπου της υπόθεσης και στις γλώσσες εργασίας της Επιτροπής βρίσκεται στο δικτυακό τόπο της Γενικής Διεύθυνσης Ανταγωνισμού, στην ακόλουθη διεύθυνση:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ΠΕΡΙΛΗΨΗ

| 1. | Στις 4 Μαΐου 2007, η Επιτροπή έλαβε κοινοποίηση προτεινόμενης συγκέντρωσης σύμφωνα με το άρθρο 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 («κανονισμός για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων»), μετά από παραπομπή σύμφωνα με το άρθρο 4 παράγραφος 5 του εν λόγω κανονισμού, με την οποία η επιχείρηση Kronospan Holding GmbH (Γερμανία), ελεγχόμενη εταιρεία χαρτοφυλακίου του ομίλου Kronospan (εφεξής «Kronospan» ή «το κοινοποιούν μέρος») αποκτά κατά την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων τον αποκλειστικό έλεγχο των επιχειρήσεων ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων και διακοσμητικών επικολλητών και εξαρτημάτων Fundermax GmbH («Fundermax», Αυστρία), Falco CC («Falco», Ουγγαρία) και Sprela GmbH («Sprela», Γερμανία) (από κοινού «ο αρχικός στόχος») από τον πωλητή Constantia Industries AG («Constantia», Αυστρία, αναφέρονται εφεξής από κοινού με τον αγοραστή ως «τα μέρη»). |
| --- | --- |

1.

Στις 4 Μαΐου 2007, η Επιτροπή έλαβε κοινοποίηση προτεινόμενης συγκέντρωσης σύμφωνα με το άρθρο 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 («κανονισμός για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων»), μετά από παραπομπή σύμφωνα με το άρθρο 4 παράγραφος 5 του εν λόγω κανονισμού, με την οποία η επιχείρηση Kronospan Holding GmbH (Γερμανία), ελεγχόμενη εταιρεία χαρτοφυλακίου του ομίλου Kronospan (εφεξής «Kronospan» ή «το κοινοποιούν μέρος») αποκτά κατά την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων τον αποκλειστικό έλεγχο των επιχειρήσεων ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων και διακοσμητικών επικολλητών και εξαρτημάτων Fundermax GmbH («Fundermax», Αυστρία), Falco CC («Falco», Ουγγαρία) και Sprela GmbH («Sprela», Γερμανία) (από κοινού «ο αρχικός στόχος») από τον πωλητή Constantia Industries AG («Constantia», Αυστρία, αναφέρονται εφεξής από κοινού με τον αγοραστή ως «τα μέρη»).

| 2. | Η Kronospan δραστηριοποιείται σε παγκόσμιο επίπεδο στην παραγωγή και πώληση σανίδων με βάση το ξύλο και σχετικών προϊόντων, ιδίως στην παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων, επικαλυμμένων μοριοσανίδων, διακοσμητικών επικολλητών, μεταμορφοποιημένων ξύλινων στοιχείων (εξαρτήματα) καθώς και σχετικών προϊόντων, όπως η ρητίνη και το ειδικό χαρτί overlay. |
| --- | --- |

2.

Η Kronospan δραστηριοποιείται σε παγκόσμιο επίπεδο στην παραγωγή και πώληση σανίδων με βάση το ξύλο και σχετικών προϊόντων, ιδίως στην παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων, επικαλυμμένων μοριοσανίδων, διακοσμητικών επικολλητών, μεταμορφοποιημένων ξύλινων στοιχείων (εξαρτήματα) καθώς και σχετικών προϊόντων, όπως η ρητίνη και το ειδικό χαρτί overlay.

| 3. | Ο αρχικός στόχος αποτελούσε μέρος του αυστριακού ομίλου Constantia που δραστηριοποιείται στην παραγωγή ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων, διακοσμητικών επικολλητών, ξύλινων μοριοσανίδων με βάση το τσιμέντο και ημι-επεξεργασμένων προϊόντων καλούμενων «semis» («Halbteile») ή μεταμορφοποιημένων στοιχείων (εξαρτήματα), δηλ. ακατέργαστων μοριοσανίδων με επικολλητό υψηλής πίεσης (HPL) ή με επικολλητό συνεχούς πίεσης (CPL), που πωλούνται ως τελικά προϊόντα, όπως οι πάγκοι και τα περβάζια παραθύρων, ή ως πρώτη ύλη, όπως οι ενωμένες πλάκες. Οι ακατέργαστες και οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες παρασκευάζονται από τον όμιλο Constantia σε δύο μονάδες παραγωγής που βρίσκονται σχετικά κοντά η μία στην άλλη: Fundermax στο Neudörfl/St. Veit (Αυστρία) και Falco στο Szombately (Ουγγαρία). |
| --- | --- |

3.

Ο αρχικός στόχος αποτελούσε μέρος του αυστριακού ομίλου Constantia που δραστηριοποιείται στην παραγωγή ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων, διακοσμητικών επικολλητών, ξύλινων μοριοσανίδων με βάση το τσιμέντο και ημι-επεξεργασμένων προϊόντων καλούμενων «semis» («Halbteile») ή μεταμορφοποιημένων στοιχείων (εξαρτήματα), δηλ. ακατέργαστων μοριοσανίδων με επικολλητό υψηλής πίεσης (HPL) ή με επικολλητό συνεχούς πίεσης (CPL), που πωλούνται ως τελικά προϊόντα, όπως οι πάγκοι και τα περβάζια παραθύρων, ή ως πρώτη ύλη, όπως οι ενωμένες πλάκες. Οι ακατέργαστες και οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες παρασκευάζονται από τον όμιλο Constantia σε δύο μονάδες παραγωγής που βρίσκονται σχετικά κοντά η μία στην άλλη: Fundermax στο Neudörfl/St. Veit (Αυστρία) και Falco στο Szombately (Ουγγαρία).

| 4. | Η Επιτροπή, αφού εξέτασε την κοινοποίηση, κατέληξε στο συμπέρασμα ότι η κοινοποιηθείσα πράξη εμπίπτει στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων και ότι εγείρει σοβαρές αμφιβολίες ως προς το συμβιβάσιμό της με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ. Ως εκ τούτου, η Επιτροπή αποφάσισε στις 14 Ιουνίου 2007 να κινήσει διαδικασία σύμφωνα με το άρθρο 6 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων. |
| --- | --- |

4.

Η Επιτροπή, αφού εξέτασε την κοινοποίηση, κατέληξε στο συμπέρασμα ότι η κοινοποιηθείσα πράξη εμπίπτει στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων και ότι εγείρει σοβαρές αμφιβολίες ως προς το συμβιβάσιμό της με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ. Ως εκ τούτου, η Επιτροπή αποφάσισε στις 14 Ιουνίου 2007 να κινήσει διαδικασία σύμφωνα με το άρθρο 6 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων.

| 5. | Στις 12 Ιουλίου 2007, τα μέρη υπέβαλαν πρόταση τροποποίησης της συγκέντρωσης και των δεσμεύσεων προκειμένου να καταστεί η εν λόγω πράξη συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά. Σύμφωνα με την πρόταση αυτή, η Kronospan θα αποκτήσει μόνο δύο από τις τρείς αρχικά προβλεπόμενες μονάδες-στόχους, συγκεκριμένα τις επιχειρήσεις Falco και Sprela (εφεξής «ο νέος στόχος»), ενώ η Fundermax θα παραμείνει υπό τον έλεγχο του πωλητή, της Constantia. Επιπλέον, η Kronospan θα αναλάβει τη δέσμευση να μην αποκτήσει για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (1) την Fundermax ή να μην αναθέσει την εν όλω ή εν μέρει απόκτησή της σε επιχείρηση την οποία ελέγχει ή με την οποία συνδέεται. |
| --- | --- |

5.

Στις 12 Ιουλίου 2007, τα μέρη υπέβαλαν πρόταση τροποποίησης της συγκέντρωσης και των δεσμεύσεων προκειμένου να καταστεί η εν λόγω πράξη συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά. Σύμφωνα με την πρόταση αυτή, η Kronospan θα αποκτήσει μόνο δύο από τις τρείς αρχικά προβλεπόμενες μονάδες-στόχους, συγκεκριμένα τις επιχειρήσεις Falco και Sprela (εφεξής «ο νέος στόχος»), ενώ η Fundermax θα παραμείνει υπό τον έλεγχο του πωλητή, της Constantia. Επιπλέον, η Kronospan θα αναλάβει τη δέσμευση να μην αποκτήσει για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (1) την Fundermax ή να μην αναθέσει την εν όλω ή εν μέρει απόκτησή της σε επιχείρηση την οποία ελέγχει ή με την οποία συνδέεται.

| 6. | Αφού διενήργησε έρευνα αγοράς σχετικά με την προτεινόμενη τροποποίηση και τις δεσμεύσεις, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι η τροποποίηση της συγκέντρωσης και των δεσμεύσεων που προτάθηκαν από την Kronospan αίρουν τις σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο της κοινοποιηθείσας πράξης με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ. |
| --- | --- |

6.

Αφού διενήργησε έρευνα αγοράς σχετικά με την προτεινόμενη τροποποίηση και τις δεσμεύσεις, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι η τροποποίηση της συγκέντρωσης και των δεσμεύσεων που προτάθηκαν από την Kronospan αίρουν τις σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο της κοινοποιηθείσας πράξης με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ.

| 7. | Τα μέρη ενημερώθηκαν σχετικά με τα πορίσματα της έρευνας αγοράς για την τροποποίηση της πράξης και των δεσμεύσεων. Στις 31 Ιουλίου 2007, υπέγραψαν συμφωνία που τροποποιεί τη συμφωνία πλαίσιο (παράρτημα 1 σχετικά με τις δεσμεύσεις, εφεξής «η τροποποιημένη συμφωνία») και η Kronospan υπέβαλε τις τελικές δεσμεύσεις βάσει των οποίων δεσμεύθηκε να μην αποκτήσει αποκλειστικό ή κοινό έλεγχο επί της Fundermax για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (η ακριβής διάρκεια συνιστά πληροφορία εμπιστευτικού χαρακτήρα). |
| --- | --- |

7.

Τα μέρη ενημερώθηκαν σχετικά με τα πορίσματα της έρευνας αγοράς για την τροποποίηση της πράξης και των δεσμεύσεων. Στις 31 Ιουλίου 2007, υπέγραψαν συμφωνία που τροποποιεί τη συμφωνία πλαίσιο (παράρτημα 1 σχετικά με τις δεσμεύσεις, εφεξής «η τροποποιημένη συμφωνία») και η Kronospan υπέβαλε τις τελικές δεσμεύσεις βάσει των οποίων δεσμεύθηκε να μην αποκτήσει αποκλειστικό ή κοινό έλεγχο επί της Fundermax για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (η ακριβής διάρκεια συνιστά πληροφορία εμπιστευτικού χαρακτήρα).

| 8. | Η κοινοποιηθείσα πράξη, όπως τροποποιήθηκε, κηρύχθηκε συνεπώς συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και με τη συμφωνία για τον ΕΟΧ δυνάμει του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, με την επιφύλαξη της τήρησης των δεσμεύσεων. |
| --- | --- |

8.

Η κοινοποιηθείσα πράξη, όπως τροποποιήθηκε, κηρύχθηκε συνεπώς συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και με τη συμφωνία για τον ΕΟΧ δυνάμει του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, με την επιφύλαξη της τήρησης των δεσμεύσεων.

II.   ΕΠΕΞΗΓΗΜΑΤΙΚΟ ΣΗΜΕΙΩΜΑ

1.   Σχετική αγορά προϊόντως

| 9. | Αμφότερα τα μέρη δραστηριοποιούνται στην κατασκευή και προμήθεια προϊόντων με βάση το ξύλο. Οι δραστηριότητές τους επικαλύπτονται στην παραγωγή και προμήθεια ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων, εξαρτημάτων και διακοσμητικών επικολλητών. |
| --- | --- |

9.

Αμφότερα τα μέρη δραστηριοποιούνται στην κατασκευή και προμήθεια προϊόντων με βάση το ξύλο. Οι δραστηριότητές τους επικαλύπτονται στην παραγωγή και προμήθεια ακατέργαστων και επικαλυμμένων μοριοσανίδων, εξαρτημάτων και διακοσμητικών επικολλητών.

| 10. | Σύμφωνα με τα μέρη η αγορά ακατέργαστων μοριοσανίδων συνιστά χωριστή αγορά προϊόντος. Τούτο επιβεβαιώθηκε κατά την έρευνα αγοράς και εντάσσεται στο πνεύμα των πορισμάτων πρόσφατης υπόθεσης συγκέντρωσης (2) η οποία αφορά προϊόντα ταυτόσημα με τα αντίστοιχα της παρούσας υπόθεσης. Μπορεί συνεπώς να συναχθεί το συμπέρασμα ότι οι ακατέργαστες μοριοσανίδες συνιστούν χωριστή αγορά προϊόντος. |
| --- | --- |

10.

Σύμφωνα με τα μέρη η αγορά ακατέργαστων μοριοσανίδων συνιστά χωριστή αγορά προϊόντος. Τούτο επιβεβαιώθηκε κατά την έρευνα αγοράς και εντάσσεται στο πνεύμα των πορισμάτων πρόσφατης υπόθεσης συγκέντρωσης (2) η οποία αφορά προϊόντα ταυτόσημα με τα αντίστοιχα της παρούσας υπόθεσης. Μπορεί συνεπώς να συναχθεί το συμπέρασμα ότι οι ακατέργαστες μοριοσανίδες συνιστούν χωριστή αγορά προϊόντος.

| 11. | Οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες είναι ακατέργαστες μοριοσανίδες οι οποίες έχουν υποστεί περαιτέρω επεξεργασία μέσω της επικάλυψης. Τα μέρη εκτιμούν ότι η εν λόγω αγορά συνιστά χωριστή αγορά προϊόντος. Η έρευνα αγοράς επιβεβαίωσε τον εν λόγω ορισμό της αγοράς ο οποίος εντάσσεται επίσης στο πνεύμα των πορισμάτων της προαναφερθείσας πρόσφατης υπόθεσης. Ως εκ τούτου, οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες συνιστούν χωριστή αγορά προϊόντος. |
| --- | --- |

11.

Οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες είναι ακατέργαστες μοριοσανίδες οι οποίες έχουν υποστεί περαιτέρω επεξεργασία μέσω της επικάλυψης. Τα μέρη εκτιμούν ότι η εν λόγω αγορά συνιστά χωριστή αγορά προϊόντος. Η έρευνα αγοράς επιβεβαίωσε τον εν λόγω ορισμό της αγοράς ο οποίος εντάσσεται επίσης στο πνεύμα των πορισμάτων της προαναφερθείσας πρόσφατης υπόθεσης. Ως εκ τούτου, οι επικαλυμμένες μοριοσανίδες συνιστούν χωριστή αγορά προϊόντος.

| 12. | Το διακοσμητικό επικολλητό αποτελείται από διάφορα φύλλα ρητίνης ή χαρτιά κραφτ εμποτισμένα σε μελαμίνη (στο εσωτερικό) και διακοσμητικό χαρτί (στην επιφάνεια) κολλημένα μεταξύ τους. Χρησιμοποιείται για παράδειγμα σε θαλάμους καταιονητήρα (ντουζιέρες), προσόψεις και μπαλκόνια. Μπορεί να γίνει διάκριση μεταξύ επικολλητών υψηλής πίεσης (HPL), επικολλητών συνεχούς πίεσης (CPL) και συμπαγών επικολλητών. |
| --- | --- |

12.

Το διακοσμητικό επικολλητό αποτελείται από διάφορα φύλλα ρητίνης ή χαρτιά κραφτ εμποτισμένα σε μελαμίνη (στο εσωτερικό) και διακοσμητικό χαρτί (στην επιφάνεια) κολλημένα μεταξύ τους. Χρησιμοποιείται για παράδειγμα σε θαλάμους καταιονητήρα (ντουζιέρες), προσόψεις και μπαλκόνια. Μπορεί να γίνει διάκριση μεταξύ επικολλητών υψηλής πίεσης (HPL), επικολλητών συνεχούς πίεσης (CPL) και συμπαγών επικολλητών.

| 13. | Δεν υπάρχουν ενδείξεις για προβλήματα στον ανταγωνισμό ανεξαρτήτως του ορισμού της αγοράς προϊόντος για τα διακοσμητικά επικολλητά. Το ζήτημα της κατάτμησης της αγοράς, για παράδειγμα με βάση τους διάφορους τύπους διακοσμητικών επικολλητών ή τα διάφορα διακοσμητικά χαρτιά, μπορεί να αφεθεί συνεπώς ανοικτό για τους σκοπούς της παρούσας απόφασης. |
| --- | --- |

13.

Δεν υπάρχουν ενδείξεις για προβλήματα στον ανταγωνισμό ανεξαρτήτως του ορισμού της αγοράς προϊόντος για τα διακοσμητικά επικολλητά. Το ζήτημα της κατάτμησης της αγοράς, για παράδειγμα με βάση τους διάφορους τύπους διακοσμητικών επικολλητών ή τα διάφορα διακοσμητικά χαρτιά, μπορεί να αφεθεί συνεπώς ανοικτό για τους σκοπούς της παρούσας απόφασης.

| 14. | Τα εξαρτήματα ή μεταμορφοποιημένα στοιχεία είναι τεμάχια μοριοσανίδων στα οποία έχει κολληθεί φύλλο εξελάσεως (HPL ή CPL) και στα οποία έχει δοθεί η απαιτούμενη διατομή. Δεδομένου ότι δεν υπάρχουν ενδείξεις για προβλήματα στον ανταγωνισμό υπό οιονδήποτε ορισμό της αγοράς προϊόντος, μπορεί να μείνει ανοικτό το ακριβές εύρος της αγοράς προϊόντος. |
| --- | --- |

14.

Τα εξαρτήματα ή μεταμορφοποιημένα στοιχεία είναι τεμάχια μοριοσανίδων στα οποία έχει κολληθεί φύλλο εξελάσεως (HPL ή CPL) και στα οποία έχει δοθεί η απαιτούμενη διατομή. Δεδομένου ότι δεν υπάρχουν ενδείξεις για προβλήματα στον ανταγωνισμό υπό οιονδήποτε ορισμό της αγοράς προϊόντος, μπορεί να μείνει ανοικτό το ακριβές εύρος της αγοράς προϊόντος.

2.   Σχετική γεωγραφική αγορά

Ακατέργαστες μοριοσανίδες

| 15. | Τα στοιχεία που συγκέντρωσε κατά τις έρευνές της η Επιτροπή επιβεβαιώνουν ότι η μεγάλη πλειονότητα των αποστολών προϊόντων (81 % το 2006) πραγματοποιούνται εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τις μονάδες παραγωγής. |
| --- | --- |

15.

Τα στοιχεία που συγκέντρωσε κατά τις έρευνές της η Επιτροπή επιβεβαιώνουν ότι η μεγάλη πλειονότητα των αποστολών προϊόντων (81 % το 2006) πραγματοποιούνται εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τις μονάδες παραγωγής.

| 16. | Ειδικότερα για τις χώρες που βρίσκονται κοντά στις δύο μονάδες παραγωγής της Constantia, στα αυστροουγγρικά σύνορα, δηλαδή τη Σλοβακία, την Ουγγαρία, την Τσεχική Δημοκρατία, τη Σλοβενία και την Αυστρία, η Επιτροπή υπολόγισε το ποσοστό των αποστολών από τις μονάδες σε πελάτες εγκατεστημένους εντός ζώνης 500 χιλιομέτρων και διαπίστωσε ότι ήταν σημαντικό. Με βάση τα στοιχεία των αποστολών των βασικών προμηθευτών ακατέργαστων μοριοσανίδων στην εν λόγω περιοχή, [90-100] (*) % των ακατέργαστων μοριοσανίδων που πωλήθηκαν σε Σλοβάκους πελάτες προερχόταν από μονάδες ευρισκόμενες εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τον πελάτη. Τα αντίστοιχα στοιχεία για τα υπόλοιπα κράτη μέλη είναι: Ουγγαρία [90-100] (*) %, Τσεχική Δημοκρατία [90-100] (*) %, Σλοβενία [80-90] (*) % και Αυστρία [80-90] (*) %. Με άλλα λόγια, στην συντριπτική τους πλειοψηφία οι πελάτες στα εν λόγω κράτη μέλη προμηθεύονται τις ακατέργαστες μοριοσανίδες από μονάδες ευρισκόμενες εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τις εγκαταστάσεις τους. |
| --- | --- |

16.

Ειδικότερα για τις χώρες που βρίσκονται κοντά στις δύο μονάδες παραγωγής της Constantia, στα αυστροουγγρικά σύνορα, δηλαδή τη Σλοβακία, την Ουγγαρία, την Τσεχική Δημοκρατία, τη Σλοβενία και την Αυστρία, η Επιτροπή υπολόγισε το ποσοστό των αποστολών από τις μονάδες σε πελάτες εγκατεστημένους εντός ζώνης 500 χιλιομέτρων και διαπίστωσε ότι ήταν σημαντικό. Με βάση τα στοιχεία των αποστολών των βασικών προμηθευτών ακατέργαστων μοριοσανίδων στην εν λόγω περιοχή, [90-100] (*) % των ακατέργαστων μοριοσανίδων που πωλήθηκαν σε Σλοβάκους πελάτες προερχόταν από μονάδες ευρισκόμενες εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τον πελάτη. Τα αντίστοιχα στοιχεία για τα υπόλοιπα κράτη μέλη είναι: Ουγγαρία [90-100] (*) %, Τσεχική Δημοκρατία [90-100] (*) %, Σλοβενία [80-90] (*) % και Αυστρία [80-90] (*) %. Με άλλα λόγια, στην συντριπτική τους πλειοψηφία οι πελάτες στα εν λόγω κράτη μέλη προμηθεύονται τις ακατέργαστες μοριοσανίδες από μονάδες ευρισκόμενες εντός ακτίνας 500 χιλιομέτρων από τις εγκαταστάσεις τους.

| 17. | Ωστόσο, τα μερίδια εθνικών αγορών συνιστούν ατελείς δείκτες για την ισχύ της αγοράς μετά τη συγκέντρωση, καθώς τα εθνικά σύνορα δεν αντικατοπτρίζουν απαραίτητα την ανταγωνιστική αλληλεπίδραση μεταξύ μονάδων παραγωγής (για παράδειγμα, δύο μονάδες εγκατεστημένες εκατέρωθεν των συνόρων θα μπορούσαν να υποκαταστήσουν καλύτερα η μία την άλλη απ’ ό,τι δύο μονάδες εγκατεστημένες στην ίδια χώρα αλλά απομακρυσμένες η μία από την άλλη). Το σημαντικότερο στοιχείο για την εκτίμηση υπό το πρίσμα του ανταγωνισμού είναι η μεταβολή του αριθμού των εναλλακτικών προμηθευτών από τους οποίους οι πελάτες θα μπορούν να εφοδιάζονται με αποδοτικό τρόπο μετά τη συγκέντρωση. |
| --- | --- |

17.

Ωστόσο, τα μερίδια εθνικών αγορών συνιστούν ατελείς δείκτες για την ισχύ της αγοράς μετά τη συγκέντρωση, καθώς τα εθνικά σύνορα δεν αντικατοπτρίζουν απαραίτητα την ανταγωνιστική αλληλεπίδραση μεταξύ μονάδων παραγωγής (για παράδειγμα, δύο μονάδες εγκατεστημένες εκατέρωθεν των συνόρων θα μπορούσαν να υποκαταστήσουν καλύτερα η μία την άλλη απ’ ό,τι δύο μονάδες εγκατεστημένες στην ίδια χώρα αλλά απομακρυσμένες η μία από την άλλη). Το σημαντικότερο στοιχείο για την εκτίμηση υπό το πρίσμα του ανταγωνισμού είναι η μεταβολή του αριθμού των εναλλακτικών προμηθευτών από τους οποίους οι πελάτες θα μπορούν να εφοδιάζονται με αποδοτικό τρόπο μετά τη συγκέντρωση.

| 18. | Η Επιτροπή εκτιμά ότι η γεωγραφική περιοχή στην οποία οι όροι του ανταγωνισμού θα μπορούσαν να επηρεαστούν από την αρχικά προβλεφθείσα πράξη καλύπτει ακτίνα 500 χιλιομέτρων περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου (εφεξής «η επηρεαζόμενη περιοχή») (3). Η Επιτροπή εκτιμά ότι οι πελάτες της περιοχής αυτής που διαθέτουν τις ίδιες ρεαλιστικές πηγές εφοδιασμού ενδέχεται να υπάγονται στην ίδια σχετική γεωγραφική αγορά καθόσον είναι πιθανό να αντιμετωπίζουν ομοιογενείς συνθήκες ανταγωνισμού. Εφαρμόζοντας τη μέθοδο αυτή, η Επιτροπή εκτιμά ότι οι αποστάσεις μεταφοράς ακατέργαστων μοριοσανίδων μπορούν να χρησιμοποιηθούν ως ένας πρώτος δείκτης προκειμένου να προσδιοριστεί εάν μια συγκεκριμένη μονάδα παραγωγής περιλαμβάνεται ή όχι σε μια επιλογή ρεαλιστικών πηγών εφοδιασμού για ένα συγκεκριμένο πελάτη. |
| --- | --- |

18.

Η Επιτροπή εκτιμά ότι η γεωγραφική περιοχή στην οποία οι όροι του ανταγωνισμού θα μπορούσαν να επηρεαστούν από την αρχικά προβλεφθείσα πράξη καλύπτει ακτίνα 500 χιλιομέτρων περίπου γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου (εφεξής «η επηρεαζόμενη περιοχή») (3). Η Επιτροπή εκτιμά ότι οι πελάτες της περιοχής αυτής που διαθέτουν τις ίδιες ρεαλιστικές πηγές εφοδιασμού ενδέχεται να υπάγονται στην ίδια σχετική γεωγραφική αγορά καθόσον είναι πιθανό να αντιμετωπίζουν ομοιογενείς συνθήκες ανταγωνισμού. Εφαρμόζοντας τη μέθοδο αυτή, η Επιτροπή εκτιμά ότι οι αποστάσεις μεταφοράς ακατέργαστων μοριοσανίδων μπορούν να χρησιμοποιηθούν ως ένας πρώτος δείκτης προκειμένου να προσδιοριστεί εάν μια συγκεκριμένη μονάδα παραγωγής περιλαμβάνεται ή όχι σε μια επιλογή ρεαλιστικών πηγών εφοδιασμού για ένα συγκεκριμένο πελάτη.

Επικαλυμμένες μοριοσανίδες

| 19. | Η αρχική έρευνα επιβεβαίωσε τις απόψεις των μερών σύμφωνα με τις οποίες τα έξοδα μεταφοράς για τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες είναι χαμηλότερα απ’ ό,τι για τις ακατέργαστες μοριοσανίδες. Ορισμένοι πελάτες ωστόσο επεσήμαναν ότι το εύρος της σχετικής γεωγραφικής αγοράς ενδέχεται να είναι πιο περιορισμένο απ’ ό,τι δήλωσαν τα μέρη και ανέφεραν ότι οι αποστάσεις αποστολής των εμπορευμάτων ανέρχονταν περίπου σε 1 000 χιλιόμετρα και δεν κάλυπταν όλη την ΕΕ. Επιπλέον, επειδή τα μερίδια αγοράς των μερών στη συγκεκριμένη αγορά προϊόντος διαφέρουν επίσης σε μεγάλο βαθμό από τη μια χώρα στην άλλη, η Επιτροπή διατύπωσε αμφιβολίες σχετικά με το εάν τα μερίδια αγοράς που ανέφεραν τα μέρη (πωλήσεις σε επίπεδο ΕΕ) αποτυπώνουν ικανοποιητικά την ανταγωνιστική αλληλεπίδραση στην εν λόγω αγορά προϊόντος. |
| --- | --- |

19.

Η αρχική έρευνα επιβεβαίωσε τις απόψεις των μερών σύμφωνα με τις οποίες τα έξοδα μεταφοράς για τις επικαλυμμένες μοριοσανίδες είναι χαμηλότερα απ’ ό,τι για τις ακατέργαστες μοριοσανίδες. Ορισμένοι πελάτες ωστόσο επεσήμαναν ότι το εύρος της σχετικής γεωγραφικής αγοράς ενδέχεται να είναι πιο περιορισμένο απ’ ό,τι δήλωσαν τα μέρη και ανέφεραν ότι οι αποστάσεις αποστολής των εμπορευμάτων ανέρχονταν περίπου σε 1 000 χιλιόμετρα και δεν κάλυπταν όλη την ΕΕ. Επιπλέον, επειδή τα μερίδια αγοράς των μερών στη συγκεκριμένη αγορά προϊόντος διαφέρουν επίσης σε μεγάλο βαθμό από τη μια χώρα στην άλλη, η Επιτροπή διατύπωσε αμφιβολίες σχετικά με το εάν τα μερίδια αγοράς που ανέφεραν τα μέρη (πωλήσεις σε επίπεδο ΕΕ) αποτυπώνουν ικανοποιητικά την ανταγωνιστική αλληλεπίδραση στην εν λόγω αγορά προϊόντος.

| 20. | Λαμβανομένων υπόψη των σημαντικών ποσοτήτων επικαλυμμένων μοριοσανίδων που αποστέλλονται σε αποστάσεις μεγαλύτερες των 1 000 χιλιομέτρων, μπορεί να συναχθεί ότι στην παρούσα υπόθεση η σχετική γεωγραφική αγορά για επικαλυμμένες μοριοσανίδες επεκτείνεται τουλάχιστον στην Κεντρική Ευρώπη και ενδεχομένως σε ευρύτερη ακτίνα. Για τους σκοπούς της παρούσας απόφασης μπορεί ωστόσο να μην διευκρινιστεί εάν η γεωγραφική αφορά καλύπτει τον ΕΟΧ, καθώς το ενδεχόμενο να έχουν μεταβληθεί λόγω της συγκέντρωσης σε σημαντικό βαθμό οι όροι αποστολής σε πελάτες ευρισκόμενους στις επηρεαζόμενες περιοχές όπου επικαλύπτονται οι δραστηριότητες των μερών μπορεί να αποκλειστεί. |
| --- | --- |

20.

Λαμβανομένων υπόψη των σημαντικών ποσοτήτων επικαλυμμένων μοριοσανίδων που αποστέλλονται σε αποστάσεις μεγαλύτερες των 1 000 χιλιομέτρων, μπορεί να συναχθεί ότι στην παρούσα υπόθεση η σχετική γεωγραφική αγορά για επικαλυμμένες μοριοσανίδες επεκτείνεται τουλάχιστον στην Κεντρική Ευρώπη και ενδεχομένως σε ευρύτερη ακτίνα. Για τους σκοπούς της παρούσας απόφασης μπορεί ωστόσο να μην διευκρινιστεί εάν η γεωγραφική αφορά καλύπτει τον ΕΟΧ, καθώς το ενδεχόμενο να έχουν μεταβληθεί λόγω της συγκέντρωσης σε σημαντικό βαθμό οι όροι αποστολής σε πελάτες ευρισκόμενους στις επηρεαζόμενες περιοχές όπου επικαλύπτονται οι δραστηριότητες των μερών μπορεί να αποκλειστεί.

Διακοσμητικά επικολλητά και εξαρτήματα

| 21. | Κατά την άποψη των μερών η γεωγραφική αγορά για διακοσμητικά επικολλητά και εξαρτήματα καλύπτει τουλάχιστον τον ΕΟΧ. Ισχυρίζονται ότι τα έξοδα μεταφοράς είναι λιγότερο αποφασιστικής σημασίας για τις τιμές των εξαρτημάτων και των διακοσμητικών επικολλητών, καθώς τα εν λόγω προϊόντα έχουν υψηλότερη προστιθέμενη αξία απ’ ό,τι οι ακατέργαστες μοριοσανίδες. Κατά τη διάρκεια της έρευνας αγοράς της Επιτροπής, οι πελάτες επιβεβαίωσαν ότι η σχετική αγορά προϊόντος για διακοσμητικά επικολλητά και εξαρτήματα θα μπορούσε να θεωρηθεί ότι καλύπτει τον ΕΟΧ. Μικρός μάλιστα αριθμός πελατών ισχυρίστηκε ότι η αγορά διακοσμητικών επικολλητών θα μπορούσε να θεωρηθεί ότι είναι παγκόσμια. |
| --- | --- |

21.

Κατά την άποψη των μερών η γεωγραφική αγορά για διακοσμητικά επικολλητά και εξαρτήματα καλύπτει τουλάχιστον τον ΕΟΧ. Ισχυρίζονται ότι τα έξοδα μεταφοράς είναι λιγότερο αποφασιστικής σημασίας για τις τιμές των εξαρτημάτων και των διακοσμητικών επικολλητών, καθώς τα εν λόγω προϊόντα έχουν υψηλότερη προστιθέμενη αξία απ’ ό,τι οι ακατέργαστες μοριοσανίδες. Κατά τη διάρκεια της έρευνας αγοράς της Επιτροπής, οι πελάτες επιβεβαίωσαν ότι η σχετική αγορά προϊόντος για διακοσμητικά επικολλητά και εξαρτήματα θα μπορούσε να θεωρηθεί ότι καλύπτει τον ΕΟΧ. Μικρός μάλιστα αριθμός πελατών ισχυρίστηκε ότι η αγορά διακοσμητικών επικολλητών θα μπορούσε να θεωρηθεί ότι είναι παγκόσμια.

| 22. | Τα συμπεράσματα αυτά είναι σύμφωνα με τα πορίσματα των προηγούμενων ερευνών αγοράς (4). Η Επιτροπή εκτιμά κατά συνέπεια ότι οι σχετικές γεωγραφικές αγορές για διακοσμητικά επικολλητά και για εξαρτήματα καλύπτουν τις χώρες του ΕΟΧ. (5) |
| --- | --- |

22.

Τα συμπεράσματα αυτά είναι σύμφωνα με τα πορίσματα των προηγούμενων ερευνών αγοράς (4). Η Επιτροπή εκτιμά κατά συνέπεια ότι οι σχετικές γεωγραφικές αγορές για διακοσμητικά επικολλητά και για εξαρτήματα καλύπτουν τις χώρες του ΕΟΧ. (5)

3.   Επιπτώσεις της συγκέντρωσης

Ακατέργαστες μοριοσανίδες

| 23. | Από τον κατωτέρω πίνακα προκύπτει ότι η αρχικά προβλεφθείσα πράξη θα οδηγούσε σε μεγάλα μερίδια αγοράς στις αγορές ακατέργαστων μοριοσανίδων των χωρών των οποίων η γεωγραφική θέση συμπίπτει σχεδόν με την επηρεαζόμενη περιοχή γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου. Η νέα οντότητα θα κατείχε δεσπόζουσα θέση με μερίδιο αγοράς [60–80] (*) %. Η πράξη θα οδηγούσε στη συγχώνευση δύο επιχειρήσεων που θα κατείχαν σημαντικό μερίδιο της παραγωγής, με αύξηση περίπου [30–40] (*) %. (6) |
| --- | --- |

23.

Από τον κατωτέρω πίνακα προκύπτει ότι η αρχικά προβλεφθείσα πράξη θα οδηγούσε σε μεγάλα μερίδια αγοράς στις αγορές ακατέργαστων μοριοσανίδων των χωρών των οποίων η γεωγραφική θέση συμπίπτει σχεδόν με την επηρεαζόμενη περιοχή γύρω από τις εγκαταστάσεις παραγωγής του αρχικού στόχου. Η νέα οντότητα θα κατείχε δεσπόζουσα θέση με μερίδιο αγοράς [60–80] (*) %. Η πράξη θα οδηγούσε στη συγχώνευση δύο επιχειρήσεων που θα κατείχαν σημαντικό μερίδιο της παραγωγής, με αύξηση περίπου [30–40] (*) %. (6)

Πίνακας 1: Μερίδια αγοράς στη ζώνη που καλύπτει την Αυστρία, την Ουγγαρία, τη Σλοβακία, τη Σλοβενία και τη Δημοκρατία της Τσεχίας — πηγή: έρευνα αγοράς

| Μερίδιο αγοράς % | Επηρεαζόμενη περιοχή |
| --- | --- |
| Kronospan | [30–40] % |
| Constantia | [30–40] % |
| Συνδυασμός των ανωτέρω | [60–80] % |
| Egger | [10–20] % |
| Sonae/Glunz | [0–10] % |
| Kronoswiss | [0–10] % |
| Pfleiderer | [0–10] % |
| Fantoni | [0–10] % |
| Lesna | [0–10] % |
| DDL | [0–10] % |

Μερίδιο αγοράς %

Επηρεαζόμενη περιοχή

Kronospan

[30–40] %

Constantia

[30–40] %

Συνδυασμός των ανωτέρω

[60–80] %

Egger

[10–20] %

Sonae/Glunz

[0–10] %

Kronoswiss

[0–10] %

Pfleiderer

[0–10] %

Fantoni

[0–10] %

Lesna

[0–10] %

DDL

[0–10] %

| 24. | Στην επηρεαζόμενη περιοχή οι αγοραστές ακατέργαστων μοριοσανίδων έχουν περιορισμένες δυνατότητες να αλλάξουν προμηθευτές. Όσον αφορά την προσφορά, η έρευνα αγοράς κατέδειξε ότι η οριοθέτηση της γεωγραφικής αγοράς πρέπει να βασίζεται σε απόσταση περίπου 500 χιλιομέτρων μεταξύ των πελατών και των προμηθευτών τους (μονάδες παραγωγής). Από την προοπτική των πελατών, το εάν οι εναλλακτικοί προμηθευτές βρίσκονται κοντά ή σχετικά μακριά συνιστά αποφασιστικό παράγοντα για το είδος αυτό αγοράς. Συνεπώς, παρόλο που τα μερίδια αγοράς που παρουσιάζονται ανωτέρω παρέχουν μια πρώτη ένδειξη των επιπτώσεων της πράξης, οι εν λόγω επιπτώσεις δεν μπορούν να αξιολογηθούν πλήρως λαμβάνοντας υπόψη μόνο τα εν λόγω αριθμητικά στοιχεία. |
| --- | --- |

24.

Στην επηρεαζόμενη περιοχή οι αγοραστές ακατέργαστων μοριοσανίδων έχουν περιορισμένες δυνατότητες να αλλάξουν προμηθευτές. Όσον αφορά την προσφορά, η έρευνα αγοράς κατέδειξε ότι η οριοθέτηση της γεωγραφικής αγοράς πρέπει να βασίζεται σε απόσταση περίπου 500 χιλιομέτρων μεταξύ των πελατών και των προμηθευτών τους (μονάδες παραγωγής). Από την προοπτική των πελατών, το εάν οι εναλλακτικοί προμηθευτές βρίσκονται κοντά ή σχετικά μακριά συνιστά αποφασιστικό παράγοντα για το είδος αυτό αγοράς. Συνεπώς, παρόλο που τα μερίδια αγοράς που παρουσιάζονται ανωτέρω παρέχουν μια πρώτη ένδειξη των επιπτώσεων της πράξης, οι εν λόγω επιπτώσεις δεν μπορούν να αξιολογηθούν πλήρως λαμβάνοντας υπόψη μόνο τα εν λόγω αριθμητικά στοιχεία.

| 25. | Μέχρι σήμερα μεγάλος αριθμός πελατών στην επηρεαζόμενη περιοχή εφοδιάζεται τόσο από τις μονάδες παραγωγής του αγοραστή όσο και από τον αρχικό στόχο. Τα δύο μέρη πραγματοποιούν σημαντικό μέρος των πωλήσεών τους σε κοινούς πελάτες εγκατεστημένους στην εν λόγω περιοχή. Η αρχική κοινοποιηθείσα πράξη θα οδηγούσε στην εξαφάνιση μιας σημαντικής ανεξάρτητης πηγής εφοδιασμού για τους εν λόγω πελάτες και θα παρείχε στην προκύπτουσα από τη συγκέντρωση οντότητα τη δυνατότητα να αυξήσει τις τιμές. Η δυνατότητα αύξησης των τιμών από την αρχικά προβλεπόμενη νέα οντότητα δεν θα μπορούσε να αντισταθμιστεί από την αύξηση του εφοδιασμού από εναλλακτικές πηγές λόγω των περιορισμών στην παραγωγική ικανότητα και της αύξησης της ζήτησης στην αγορά. |
| --- | --- |

25.

Μέχρι σήμερα μεγάλος αριθμός πελατών στην επηρεαζόμενη περιοχή εφοδιάζεται τόσο από τις μονάδες παραγωγής του αγοραστή όσο και από τον αρχικό στόχο. Τα δύο μέρη πραγματοποιούν σημαντικό μέρος των πωλήσεών τους σε κοινούς πελάτες εγκατεστημένους στην εν λόγω περιοχή. Η αρχική κοινοποιηθείσα πράξη θα οδηγούσε στην εξαφάνιση μιας σημαντικής ανεξάρτητης πηγής εφοδιασμού για τους εν λόγω πελάτες και θα παρείχε στην προκύπτουσα από τη συγκέντρωση οντότητα τη δυνατότητα να αυξήσει τις τιμές. Η δυνατότητα αύξησης των τιμών από την αρχικά προβλεπόμενη νέα οντότητα δεν θα μπορούσε να αντισταθμιστεί από την αύξηση του εφοδιασμού από εναλλακτικές πηγές λόγω των περιορισμών στην παραγωγική ικανότητα και της αύξησης της ζήτησης στην αγορά.

| 26. | Με βάση τα προαναφερόμενα, η αρχικά προβλεπόμενη πράξη θα περιόριζε από 4 σε 3 τις ρεαλιστικές εναλλακτικές πηγές εφοδιασμού για ορισμένους πελάτες εγκατεστημένους στη Σλοβενία, τη Σλοβακία, τη Νοτιοανατολική Αυστρία και το μεγαλύτερο μέρος της Ουγγαρίας (7). Ενώ οι πελάτες στην εν λόγω περιοχή μπορούσαν πριν από τη συγκέντρωση να εφοδιάζονται από τις Pfleiderer, Constantia, Kronoswiss και Kronospan, μετά την πράξη αυτή οι εναλλακτικές δυνατότητες εφοδιασμού τους θα περιορίζονταν στην Pfleiderer, την Kronoswiss και τη νέα οντότητα. |
| --- | --- |

26.

Με βάση τα προαναφερόμενα, η αρχικά προβλεπόμενη πράξη θα περιόριζε από 4 σε 3 τις ρεαλιστικές εναλλακτικές πηγές εφοδιασμού για ορισμένους πελάτες εγκατεστημένους στη Σλοβενία, τη Σλοβακία, τη Νοτιοανατολική Αυστρία και το μεγαλύτερο μέρος της Ουγγαρίας (7). Ενώ οι πελάτες στην εν λόγω περιοχή μπορούσαν πριν από τη συγκέντρωση να εφοδιάζονται από τις Pfleiderer, Constantia, Kronoswiss και Kronospan, μετά την πράξη αυτή οι εναλλακτικές δυνατότητες εφοδιασμού τους θα περιορίζονταν στην Pfleiderer, την Kronoswiss και τη νέα οντότητα.

| 27. | Οι περιορισμένες δυνατότητες αλλαγής προμηθευτή θα καθιστούσαν τους πελάτες στην επηρεαζόμενη περιοχή ιδιαίτερα ευάλωτους σε αυξήσεις τιμών. Εάν πριν από τη συγκέντρωση κάποιο από τα μέρη αύξανε τις τιμές του, οι πωλήσεις του θα υποχωρούσαν προς όφελος του άλλου μέρους. Με τη συγκέντρωση θα έπαυε να υπάρχει ο περιορισμός αυτός. Επιπλέον, και οι μη συμμετέχουσες στη συγκέντρωση επιχειρήσεις θα επωφελούνταν από τον εν λόγω περιορισμό της ανταγωνιστικής πίεσης, καθώς η αύξηση της τιμής από τις συμμετέχουσες στη συγκέντρωση επιχειρήσεις θα μπορούσε να έχει ως συνέπεια τη μετατόπιση μέρους της ζήτησης προς αυτές, γεγονός που θα τις επέτρεπε να αυξήσουν και οι ίδιες στη συνέχεια τις τιμές. Η μείωση των εν λόγω περιορισμών στον ανταγωνισμό και το μέγεθός τους όπως προκύπτει από τα μερίδια της αγοράς θα μπορούσαν να οδηγήσουν σε σημαντική αύξηση των τιμών στην επηρεαζόμενη περιοχή. |
| --- | --- |

27.

Οι περιορισμένες δυνατότητες αλλαγής προμηθευτή θα καθιστούσαν τους πελάτες στην επηρεαζόμενη περιοχή ιδιαίτερα ευάλωτους σε αυξήσεις τιμών. Εάν πριν από τη συγκέντρωση κάποιο από τα μέρη αύξανε τις τιμές του, οι πωλήσεις του θα υποχωρούσαν προς όφελος του άλλου μέρους. Με τη συγκέντρωση θα έπαυε να υπάρχει ο περιορισμός αυτός. Επιπλέον, και οι μη συμμετέχουσες στη συγκέντρωση επιχειρήσεις θα επωφελούνταν από τον εν λόγω περιορισμό της ανταγωνιστικής πίεσης, καθώς η αύξηση της τιμής από τις συμμετέχουσες στη συγκέντρωση επιχειρήσεις θα μπορούσε να έχει ως συνέπεια τη μετατόπιση μέρους της ζήτησης προς αυτές, γεγονός που θα τις επέτρεπε να αυξήσουν και οι ίδιες στη συνέχεια τις τιμές. Η μείωση των εν λόγω περιορισμών στον ανταγωνισμό και το μέγεθός τους όπως προκύπτει από τα μερίδια της αγοράς θα μπορούσαν να οδηγήσουν σε σημαντική αύξηση των τιμών στην επηρεαζόμενη περιοχή.

| 28. | Η έρευνα αγοράς της Επιτροπής επιβεβαίωσε ότι οι βασικοί προμηθευτές δεν διαθέτουν σημαντική πλεονάζουσα παραγωγική ικανότητα για να αυξήσουν τις αποστολές προϊόντων στην επηρεαζόμενη περιοχή. Η επέκταση της παραγωγικής ικανότητας θα συνεπαγόταν σημαντικές επενδύσεις και θα απαιτούσε μεγάλο χρονικό διάστημα. Παρόλο που κατά τα επόμενα δύο έτη αναμένεται αύξηση της παραγωγικής ικανότητας στον ΕΟΧ, ιδίως με τις νέες εγκαταστάσεις παραγωγής της Egger στη Ρουμανία και στο Ηνωμένο Βασίλειο και τη νέα μονάδα παραγωγής της Kronospan στη Σλοβακία (8), η εν λόγω πρόσθετη ικανότητα μετά βίας αρκεί για να ικανοποιήσει την αυξανόμενη ζήτηση για ακατέργαστες μοριοσανίδες που ανέρχεται κατά προσέγγιση σε [400 000-500 000] m3. |
| --- | --- |

28.

Η έρευνα αγοράς της Επιτροπής επιβεβαίωσε ότι οι βασικοί προμηθευτές δεν διαθέτουν σημαντική πλεονάζουσα παραγωγική ικανότητα για να αυξήσουν τις αποστολές προϊόντων στην επηρεαζόμενη περιοχή. Η επέκταση της παραγωγικής ικανότητας θα συνεπαγόταν σημαντικές επενδύσεις και θα απαιτούσε μεγάλο χρονικό διάστημα. Παρόλο που κατά τα επόμενα δύο έτη αναμένεται αύξηση της παραγωγικής ικανότητας στον ΕΟΧ, ιδίως με τις νέες εγκαταστάσεις παραγωγής της Egger στη Ρουμανία και στο Ηνωμένο Βασίλειο και τη νέα μονάδα παραγωγής της Kronospan στη Σλοβακία (8), η εν λόγω πρόσθετη ικανότητα μετά βίας αρκεί για να ικανοποιήσει την αυξανόμενη ζήτηση για ακατέργαστες μοριοσανίδες που ανέρχεται κατά προσέγγιση σε [400 000-500 000] m3.

| 29. | Η Επιτροπή εκτιμά ότι η δραστηριότητα της Constantia στον τομέα των ακατέργαστων μοριοσανίδων και ειδικότερα της Fundermax, συνιστά σημαντική ανταγωνιστική δύναμη στην επηρεαζόμενη περιοχή η οποία θα έπαυε να υφίσταται ως ανεξάρτητος ανταγωνιστής στην περίπτωση της αρχικά προβλεπόμενης πράξης. |
| --- | --- |

29.

Η Επιτροπή εκτιμά ότι η δραστηριότητα της Constantia στον τομέα των ακατέργαστων μοριοσανίδων και ειδικότερα της Fundermax, συνιστά σημαντική ανταγωνιστική δύναμη στην επηρεαζόμενη περιοχή η οποία θα έπαυε να υφίσταται ως ανεξάρτητος ανταγωνιστής στην περίπτωση της αρχικά προβλεπόμενης πράξης.

Επικαλυμμένες μοριοσανίδες

| 30. | Δεδομένου ότι στην περίπτωση των επικαλυμμένων μοριοσανίδων τα μεταφορικά έξοδα είναι αναλογικά χαμηλότερα λόγω της υψηλότερης προστιθέμενης αξίας τους, η αποστολή των προϊόντων αυτών κατά τρόπο αποδοτικό οικονομικά μπορεί να γίνεται σε μεγαλύτερες αποστάσεις. Όπως αναφέρθηκε ανωτέρω, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι σημαντικό ποσοστό επικαλυμμένων μοριοσανίδων αποστέλλεται σε αποστάσεις μεγαλύτερες των 1 000 χιλιομέτρων από τον τόπο παραγωγής και ως εκ τούτου η ακτίνα της επηρεαζόμενης αγοράς καλύπτει τουλάχιστον την Κεντρική Ευρώπη και ενδεχομένως ευρύτερη ζώνη. Με βάση τη γεωγραφική αυτή οριοθέτηση, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι δεν ανακύπτουν ανησυχίες όσον αφορά τη συμβιβασιμότητα της αρχικά προβλεπόμενης πράξης με την κοινή αγορά. |
| --- | --- |

30.

Δεδομένου ότι στην περίπτωση των επικαλυμμένων μοριοσανίδων τα μεταφορικά έξοδα είναι αναλογικά χαμηλότερα λόγω της υψηλότερης προστιθέμενης αξίας τους, η αποστολή των προϊόντων αυτών κατά τρόπο αποδοτικό οικονομικά μπορεί να γίνεται σε μεγαλύτερες αποστάσεις. Όπως αναφέρθηκε ανωτέρω, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι σημαντικό ποσοστό επικαλυμμένων μοριοσανίδων αποστέλλεται σε αποστάσεις μεγαλύτερες των 1 000 χιλιομέτρων από τον τόπο παραγωγής και ως εκ τούτου η ακτίνα της επηρεαζόμενης αγοράς καλύπτει τουλάχιστον την Κεντρική Ευρώπη και ενδεχομένως ευρύτερη ζώνη. Με βάση τη γεωγραφική αυτή οριοθέτηση, η Επιτροπή κατέληξε στο συμπέρασμα ότι δεν ανακύπτουν ανησυχίες όσον αφορά τη συμβιβασιμότητα της αρχικά προβλεπόμενης πράξης με την κοινή αγορά.

| 31. | Με βάση τα στοιχεία για τις αποστολές προϊόντων που συγκεντρώθηκαν κατά την έρευνα αγοράς στη φάση II, οι εν λόγω πελάτες προμηθεύονται ήδη και θα είναι σε θέση να προμηθευτούν και μετά τη συγκέντρωση επικαλυμμένες μοριοσανίδες από προμηθευτές εγκατεστημένους για παράδειγμα στην Αυστρία, τη Γερμανία, το Βέλγιο ή τη Γαλλία όπως οι Egger, Pfleiderer, Sonae, Kronoswiss, καθώς και από διάφορους μικρότερους προμηθευτές. Η αρχικά προβλεπόμενη πράξη δεν θα παρακώλυε σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων. |
| --- | --- |

31.

Με βάση τα στοιχεία για τις αποστολές προϊόντων που συγκεντρώθηκαν κατά την έρευνα αγοράς στη φάση II, οι εν λόγω πελάτες προμηθεύονται ήδη και θα είναι σε θέση να προμηθευτούν και μετά τη συγκέντρωση επικαλυμμένες μοριοσανίδες από προμηθευτές εγκατεστημένους για παράδειγμα στην Αυστρία, τη Γερμανία, το Βέλγιο ή τη Γαλλία όπως οι Egger, Pfleiderer, Sonae, Kronoswiss, καθώς και από διάφορους μικρότερους προμηθευτές. Η αρχικά προβλεπόμενη πράξη δεν θα παρακώλυε σημαντικά τον αποτελεσματικό ανταγωνισμό στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων.

Συντονισμένα αποτελέσματα

| 32. | Υπάρχουν πολλά χαρακτηριστικά της αγοράς ακατέργαστων μοριοσανίδων που φαίνεται να διευκολύνουν τον συντονισμό των επιχειρήσεων με στόχο τις πωλήσεις σε υψηλότερες τιμές. Οι προμηθευτές φαίνεται επίσης να γνωρίζουν καλά τις τιμές των ανταγωνιστών τους. Επιπλέον, φαίνεται ότι οι προμηθευτές εφαρμόζουν ενίοτε μεταξύ τους πρακτικές διασταυρούμενων πωλήσεων. Ορισμένοι πελάτες διατύπωσαν την υπόνοια ότι οι μεγαλύτεροι προμηθευτές γνωρίζουν τις τιμές των ανταγωνιστών τους. Ορισμένοι ανταγωνιστές δήλωσαν ότι ενημερώνονται για τις τιμές των ανταγωνιστών τους λαμβάνοντας κυρίως υπόψη την ανταπόκριση των πελατών στις προσφορές τους. |
| --- | --- |

32.

Υπάρχουν πολλά χαρακτηριστικά της αγοράς ακατέργαστων μοριοσανίδων που φαίνεται να διευκολύνουν τον συντονισμό των επιχειρήσεων με στόχο τις πωλήσεις σε υψηλότερες τιμές. Οι προμηθευτές φαίνεται επίσης να γνωρίζουν καλά τις τιμές των ανταγωνιστών τους. Επιπλέον, φαίνεται ότι οι προμηθευτές εφαρμόζουν ενίοτε μεταξύ τους πρακτικές διασταυρούμενων πωλήσεων. Ορισμένοι πελάτες διατύπωσαν την υπόνοια ότι οι μεγαλύτεροι προμηθευτές γνωρίζουν τις τιμές των ανταγωνιστών τους. Ορισμένοι ανταγωνιστές δήλωσαν ότι ενημερώνονται για τις τιμές των ανταγωνιστών τους λαμβάνοντας κυρίως υπόψη την ανταπόκριση των πελατών στις προσφορές τους.

| 33. | Η αρχικά προβλεπόμενη πράξη θα αύξανε ενδεχομένως τις πιθανότητες οι προμηθευτές μοριοσανίδων να προέβαιναν σε συντονισμό των ενεργειών τους ή θα καθιστούσε τον συντονισμό τους ευκολότερο, σταθερότερο ή πιο αποτελεσματικό, καθώς ο αριθμός των προμηθευτών μοριοσανίδων θα μειωνόταν συνεπεία της πράξης. Ωστόσο, οι ανησυχίες αυτές εξαλείφθηκαν σε κάθε περίπτωση από την τροποποίηση της πράξης και από τη δέσμευση που ανέλαβε το κοινοποιούν μέρος να διατηρήσει μια διάρθρωση αγοράς παρόμοια με εκείνη που υπήρχε πριν από την πράξη. |
| --- | --- |

33.

Η αρχικά προβλεπόμενη πράξη θα αύξανε ενδεχομένως τις πιθανότητες οι προμηθευτές μοριοσανίδων να προέβαιναν σε συντονισμό των ενεργειών τους ή θα καθιστούσε τον συντονισμό τους ευκολότερο, σταθερότερο ή πιο αποτελεσματικό, καθώς ο αριθμός των προμηθευτών μοριοσανίδων θα μειωνόταν συνεπεία της πράξης. Ωστόσο, οι ανησυχίες αυτές εξαλείφθηκαν σε κάθε περίπτωση από την τροποποίηση της πράξης και από τη δέσμευση που ανέλαβε το κοινοποιούν μέρος να διατηρήσει μια διάρθρωση αγοράς παρόμοια με εκείνη που υπήρχε πριν από την πράξη.

Κάθετα αποτελέσματα

| 34. | Οι μεγαλύτεροι προμηθευτές επικαλυμμένων μοριοσανίδων και συγκεκριμένα οι Sonae, Pfleiderer, Egger και Kronospan, είναι στο σύνολό τους κάθετα ολοκληρωμένες επιχειρήσεις. Ωστόσο, ορισμένοι ανταγωνιστές των μεγαλύτερων προμηθευτών επικαλυμμένων μοριοσανίδων δεν διαθέτουν δική τους εσωτερική παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων. Στις περισσότερες περιπτώσεις πρόκειται για μικρούς προμηθευτές επικαλυμμένων μοριοσανίδων. |
| --- | --- |

34.

Οι μεγαλύτεροι προμηθευτές επικαλυμμένων μοριοσανίδων και συγκεκριμένα οι Sonae, Pfleiderer, Egger και Kronospan, είναι στο σύνολό τους κάθετα ολοκληρωμένες επιχειρήσεις. Ωστόσο, ορισμένοι ανταγωνιστές των μεγαλύτερων προμηθευτών επικαλυμμένων μοριοσανίδων δεν διαθέτουν δική τους εσωτερική παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων. Στις περισσότερες περιπτώσεις πρόκειται για μικρούς προμηθευτές επικαλυμμένων μοριοσανίδων.

| 35. | Οι ανταγωνιστές στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων που δεν είναι κάθετα ολοκληρωμένοι εξαρτώνται όσον αφορά το υλικό τροφοδοσίας τους από τους παραγωγούς ακατέργαστων μοριοσανίδων. Δεδομένου ότι οι σημαντικότεροι προμηθευτές ακατέργαστων μοριοσανίδων είναι κάθετα ολοκληρωμένοι και ταυτοχρόνως ανταγωνιστές στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων, ορισμένοι ανταγωνιστές και πελάτες ισχυρίστηκαν ότι η νέα οντότητα θα είχε τη δυνατότητα και το κίνητρο να αποκλείσει τους ανταγωνιστές της από την αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων διακόπτοντας τον εφοδιασμό τους σε ακατέργαστες μοριοσανίδες, αυξάνοντας τις τιμές των ακατέργαστων μοριοσανίδων ή εφαρμόζοντας όρους που υπονομεύουν τον ανταγωνισμό. |
| --- | --- |

35.

Οι ανταγωνιστές στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων που δεν είναι κάθετα ολοκληρωμένοι εξαρτώνται όσον αφορά το υλικό τροφοδοσίας τους από τους παραγωγούς ακατέργαστων μοριοσανίδων. Δεδομένου ότι οι σημαντικότεροι προμηθευτές ακατέργαστων μοριοσανίδων είναι κάθετα ολοκληρωμένοι και ταυτοχρόνως ανταγωνιστές στην αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων, ορισμένοι ανταγωνιστές και πελάτες ισχυρίστηκαν ότι η νέα οντότητα θα είχε τη δυνατότητα και το κίνητρο να αποκλείσει τους ανταγωνιστές της από την αγορά επικαλυμμένων μοριοσανίδων διακόπτοντας τον εφοδιασμό τους σε ακατέργαστες μοριοσανίδες, αυξάνοντας τις τιμές των ακατέργαστων μοριοσανίδων ή εφαρμόζοντας όρους που υπονομεύουν τον ανταγωνισμό.

| 36. | Ωστόσο, δεδομένου ότι η διάθεση των επικαλυμμένων μοριοσανίδων πραγματοποιείται σε αποστάσεις που υπερβαίνουν την ακτίνα των 1 000 χιλιομέτρων, η κατάσταση για τους αγοραστές επικαλυμμένων μοριοσανίδων θα μπορούσε να μεταβληθεί μόνο εάν επηρεάζονταν οι εναλλακτικές πηγές εφοδιασμού τους σε μια τόσο ευρύτερη γεωγραφική κλίμακα. Συνεπώς, παρόλο που οι παραγωγοί επικαλυμμένων μοριοσανίδων προμηθεύονται τα προϊόντα σε ακτίνα που δεν υπερβαίνει τα 500 χιλιόμετρα, όσον αφορά τα κάθετα αποτελέσματα, η διαθεσιμότητα ακατέργαστων μοριοσανίδων ως υλικού τροφοδοσίας πρέπει να εξετάζεται στη γεωγραφική κλίμακα των επικαλυμμένων μοριοσανίδων. Στη βάση αυτή πρέπει να επισημανθεί ότι η συγκέντρωση θα αύξανε την παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων του κοινοποιούντος μέρους για την επαγγελματική αγορά μόνο κατά [400 000-500 000] (*) m3 (λαμβάνοντας υπόψη τον αρχικό στόχο). Ακόμη και εάν το σύνολο της ποσότητας αυτής χρησιμοποιούνταν για επικάλυψη, θα αντιστοιχούσε στο τρία τοις εκατό της συνολικής παραγωγής επικαλυμμένων μοριοσανίδων στον ΕΟΧ και ως εκ τούτου κρίνεται απίθανο το ενδεχόμενο του αποκλεισμού. |
| --- | --- |

36.

Ωστόσο, δεδομένου ότι η διάθεση των επικαλυμμένων μοριοσανίδων πραγματοποιείται σε αποστάσεις που υπερβαίνουν την ακτίνα των 1 000 χιλιομέτρων, η κατάσταση για τους αγοραστές επικαλυμμένων μοριοσανίδων θα μπορούσε να μεταβληθεί μόνο εάν επηρεάζονταν οι εναλλακτικές πηγές εφοδιασμού τους σε μια τόσο ευρύτερη γεωγραφική κλίμακα. Συνεπώς, παρόλο που οι παραγωγοί επικαλυμμένων μοριοσανίδων προμηθεύονται τα προϊόντα σε ακτίνα που δεν υπερβαίνει τα 500 χιλιόμετρα, όσον αφορά τα κάθετα αποτελέσματα, η διαθεσιμότητα ακατέργαστων μοριοσανίδων ως υλικού τροφοδοσίας πρέπει να εξετάζεται στη γεωγραφική κλίμακα των επικαλυμμένων μοριοσανίδων. Στη βάση αυτή πρέπει να επισημανθεί ότι η συγκέντρωση θα αύξανε την παραγωγή ακατέργαστων μοριοσανίδων του κοινοποιούντος μέρους για την επαγγελματική αγορά μόνο κατά [400 000-500 000] (*) m3 (λαμβάνοντας υπόψη τον αρχικό στόχο). Ακόμη και εάν το σύνολο της ποσότητας αυτής χρησιμοποιούνταν για επικάλυψη, θα αντιστοιχούσε στο τρία τοις εκατό της συνολικής παραγωγής επικαλυμμένων μοριοσανίδων στον ΕΟΧ και ως εκ τούτου κρίνεται απίθανο το ενδεχόμενο του αποκλεισμού.

4.   Δεσμεύσεις των μέτρων

| 37. | Τα μέρη, προκειμένου να επιτρέψουν στην Επιτροπή να κηρύξει τη συγκέντρωση συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ, πριν ακόμη εκδοθεί κοινοποίηση αιτιάσεων, σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, ανέλαβαν να τροποποιήσουν την αρχικά κοινοποιηθείσα συγκέντρωση. |
| --- | --- |

37.

Τα μέρη, προκειμένου να επιτρέψουν στην Επιτροπή να κηρύξει τη συγκέντρωση συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ, πριν ακόμη εκδοθεί κοινοποίηση αιτιάσεων, σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, ανέλαβαν να τροποποιήσουν την αρχικά κοινοποιηθείσα συγκέντρωση.

| 38. | Τα μέρη πρότειναν την τροποποίηση της συμφωνίας πλαισίου της 8ης Δεκεμβρίου 2006 πριν η Επιτροπή εκδώσει απόφαση δυνάμει του άρθρου 8 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, ούτως ώστε η Kronospan να αποκτήσει τον έλεγχο μόνο των Sprela και Falco, ενώ η Fundermax να παραμείνει στον έλεγχο της Constantia. Επιπλέον, η Kronospan δεσμεύτηκε να μην αποκτήσει για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (*) την Fundermax ή να μην αναθέσει την εν όλω ή εν μέρει απόκτησή της σε επιχείρηση την οποία ελέγχει ή με την οποία συνδέεται. |
| --- | --- |

38.

Τα μέρη πρότειναν την τροποποίηση της συμφωνίας πλαισίου της 8ης Δεκεμβρίου 2006 πριν η Επιτροπή εκδώσει απόφαση δυνάμει του άρθρου 8 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, ούτως ώστε η Kronospan να αποκτήσει τον έλεγχο μόνο των Sprela και Falco, ενώ η Fundermax να παραμείνει στον έλεγχο της Constantia. Επιπλέον, η Kronospan δεσμεύτηκε να μην αποκτήσει για συγκεκριμένο χρονικό διάστημα (*) την Fundermax ή να μην αναθέσει την εν όλω ή εν μέρει απόκτησή της σε επιχείρηση την οποία ελέγχει ή με την οποία συνδέεται.

| 39. | Η προτεινόμενη τροποποίηση θα είχε ως συνέπεια, αφενός, τη διασφάλιση στην επηρεαζόμενη περιοχή σημαντικού όγκου μη δεσμευμένης παραγωγής ακατέργαστων μοριοσανίδων, τουλάχιστον [400 000-500 000] m3, και αφετέρου θα διατηρούσε τον αριθμό των βασικών προμηθευτών στο επίπεδο προ της συγκέντρωσης. Σύμφωνα με το κοινοποιούν μέρος, θα διατίθεντο επιπλέον στην ελεύθερη αγορά [30 000-40 000] m3 καθώς μετά την τροποποίηση της πράξης, οι πωλήσεις της Fundermax στην Sprela θα έπρεπε να θεωρηθούν ως πωλήσεις στην ελεύθερη αγορά (και ενδεχομένως να διακοπούν). (9) |
| --- | --- |

39.

Η προτεινόμενη τροποποίηση θα είχε ως συνέπεια, αφενός, τη διασφάλιση στην επηρεαζόμενη περιοχή σημαντικού όγκου μη δεσμευμένης παραγωγής ακατέργαστων μοριοσανίδων, τουλάχιστον [400 000-500 000] m3, και αφετέρου θα διατηρούσε τον αριθμό των βασικών προμηθευτών στο επίπεδο προ της συγκέντρωσης. Σύμφωνα με το κοινοποιούν μέρος, θα διατίθεντο επιπλέον στην ελεύθερη αγορά [30 000-40 000] m3 καθώς μετά την τροποποίηση της πράξης, οι πωλήσεις της Fundermax στην Sprela θα έπρεπε να θεωρηθούν ως πωλήσεις στην ελεύθερη αγορά (και ενδεχομένως να διακοπούν). (9)

| 40. | Οι εταιρείες Falco και Fundermax οι οποίες ανήκαν μέχρι σήμερα στον ίδιο όμιλο, εστίαζαν τις πωλήσεις τους σε διαφορετικές περιφέρειες. Η Falco κατηύθυνε τις πωλήσεις της κυρίως προς ανατολάς (ιδίως Ουγγαρία), ενώ η Fundermax προς δυσμάς. Με βάση την τροποποιημένη πράξη, η Fundermax θα συνεχίσει να λειτουργεί ανταγωνιστικά σε περιφέρειες στις οποίες δραστηριοποιούνταν ήδη, αλλά θα είναι επίσης σε θέση να κατευθύνει τις προσπάθειές της όσον αφορά το μάρκετινγκ και τις πωλήσεις προς ανατολάς. Οι πελάτες της Falco στις επηρεαζόμενες περιοχές (ιδίως στην Ουγγαρία, τη Σλοβακία και τη Σλοβενία) θα μπορούν πάντα να στραφούν στην Falco/Kronospan, αλλά θα αποκτήσουν και μια εναλλακτική πηγή εφοδιασμού, την επιχείρηση Fundermax. |
| --- | --- |

40.

Οι εταιρείες Falco και Fundermax οι οποίες ανήκαν μέχρι σήμερα στον ίδιο όμιλο, εστίαζαν τις πωλήσεις τους σε διαφορετικές περιφέρειες. Η Falco κατηύθυνε τις πωλήσεις της κυρίως προς ανατολάς (ιδίως Ουγγαρία), ενώ η Fundermax προς δυσμάς. Με βάση την τροποποιημένη πράξη, η Fundermax θα συνεχίσει να λειτουργεί ανταγωνιστικά σε περιφέρειες στις οποίες δραστηριοποιούνταν ήδη, αλλά θα είναι επίσης σε θέση να κατευθύνει τις προσπάθειές της όσον αφορά το μάρκετινγκ και τις πωλήσεις προς ανατολάς. Οι πελάτες της Falco στις επηρεαζόμενες περιοχές (ιδίως στην Ουγγαρία, τη Σλοβακία και τη Σλοβενία) θα μπορούν πάντα να στραφούν στην Falco/Kronospan, αλλά θα αποκτήσουν και μια εναλλακτική πηγή εφοδιασμού, την επιχείρηση Fundermax.

| 41. | Οι απαντήσαντες στην έρευνα αγοράς επεσήμαναν ότι η Fundermax βρίσκεται σχετικά κοντά στην Falco (70 χιλιόμετρα) και είναι ως εκ τούτου σε ικανοποιητική θέση για να ανταγωνιστεί αποτελεσματικά την τελευταία. |
| --- | --- |

41.

Οι απαντήσαντες στην έρευνα αγοράς επεσήμαναν ότι η Fundermax βρίσκεται σχετικά κοντά στην Falco (70 χιλιόμετρα) και είναι ως εκ τούτου σε ικανοποιητική θέση για να ανταγωνιστεί αποτελεσματικά την τελευταία.

III.   ΣΥΜΠΕΡΑΣΜΑ

| 42. | Για τους λόγους που παρουσιάζονται ανωτέρω, η κοινοποιηθείσα πράξη, όπως τροποποιήθηκε, κηρύχθηκε συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ δυνάμει του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, με την επιφύλαξη της τήρησης των δεσμεύσεων που περιλαμβάνονται στο παράρτημα της απόφασης. |
| --- | --- |

42.

Για τους λόγους που παρουσιάζονται ανωτέρω, η κοινοποιηθείσα πράξη, όπως τροποποιήθηκε, κηρύχθηκε συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ δυνάμει του άρθρου 2 παράγραφος 2 του κανονισμού για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων, με την επιφύλαξη της τήρησης των δεσμεύσεων που περιλαμβάνονται στο παράρτημα της απόφασης.

---

(1)  Τμήματα του παρόντος κειμένου διατυπώθηκαν κατά τρόπο που να εξασφαλίζει την τήρηση του επιχειρηματικού απορρήτου. Τα τμήματα αυτά περικλείονται σε αγκύλες και επισημαίνονται με έναν αστερίσκο.

(2)  Απόφαση της Επιτροπής της 28ης Ιουνίου 2006, στην υπόθεση COMP/M.4165 Sonae Indústria/Hornitex.

(3)  Οι δύο μονάδες παραγωγής ακατέργαστων μοριοσανίδων απέχουν η μία από την άλλη 70 χιλιόμετρα.

(4)  Βλ. απόφαση της Επιτροπής της 12ης Ιουνίου 2006, υπόθεση COMP/M.4048 (Sonae Indústria/Tarkett/JV) και απόφαση της Επιτροπής της 28ης Ιουνίου 2006, υπόθεση COMP/M.4165 (Sonae Indústria/Hornitex). Στις εν λόγω αποφάσεις ωστόσο, αφέθηκε ανοιχτός ο ορισμός της γεωγραφικής αγοράς.

(5)  Οι εν λόγω αγορές που καλύπτουν τον ΕΟΧ δεν επηρεάζονται, καθώς το συνδυασμένο μερίδιο της αγοράς (λαμβάνοντας υπόψη τον αρχικό στόχο) θα ήταν χαμηλότερο από 10 % σε αμφότερες τις αγορές.

(6)  Επισημαίνεται ότι η Επιτροπή υπολόγισε τα μερίδια αγοράς βασιζόμενη στα δεδομένα αποστολών εμπορευμάτων από τους κύριους προμηθευτές στην επηρεαζόμενη περιοχή: Kronospan, Constantia, Kronoswiss, Pfleiderer, Sonae, Egger, Fantoni, DDL και Lesna. Τα εν λόγω μερίδια αγοράς ενδέχεται να έχουν ελαφρά υπερεκτιμηθεί καθώς η Επιτροπή δεν έχει λάβει στοιχεία από λιγότερο σημαντικούς ανταγωνιστές των οποίων όμως το μερίδιο αγοράς φαίνεται να είναι ελάχιστο στην εν λόγω περιοχή.

(7)  Παρόλο που στις αναφερθείσες περιοχές δραστηριοποιούνται ορισμένοι περιθωριακοί ανταγωνιστές, η παρουσία τους είναι περιορισμένη σύμφωνα με τα στοιχεία που υπέβαλαν τα μέρη σχετικά με τα μερίδια αγοράς. Εξάλλου, οι πελάτες επιβεβαίωσαν ότι δεν θεωρούν τους εν λόγω ανταγωνιστές ως βιώσιμη εναλλακτική λύση, ιδίως για τις σημαντικότερες παραγγελίες.

(8)  Η Kronospan σχεδιάζει να επενδύσει και να επεκτείνει τις παραγωγικές της ικανότητες στο Zvolen.

(9)  Ενώ η Fundermax έχει επί του παρόντος ικανότητα συνολικής παραγωγής 625 000 m3 ακατέργαστων μοριοσανίδων, η ικανότητα της Falco ανέρχεται σε περίπου 300 000 m3. Από τη συνολική αυτή παραγωγή, η Fundermax διαθέτει περίπου 400 000 m3 σε τρίτους πελάτες ακατέργαστων μοριοσανίδων που δεν ανήκουν στον όμιλο Constantia. Η Falco παράγει κυρίως προϊόντα προστιθέμενης αξίας για εσωτερική κατανάλωση, όπως επικαλυμμένες μοριοσανίδες, και μπορεί να πωλήσει μόνο περίπου 40 000 m3 στην ελεύθερη αγορά.

---

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/9

---

Κατάλογος τελωνείων που είναι αρμόδια για τη διεκπεραίωση των διατυπώσεων εξαγωγής των πολιτιστικών αγαθών, ο οποίος δημοσιεύεται σύμφωνα με το άρθρο 5 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 116/09 του Συμβουλίου (1)

2009/C 134/05

| Κράτος μέλος | Ονομασία τελωνείου | Περιφέρεια (αν υπάρχει) |
| --- | --- | --- |
| ΒΕΛΓΙΟ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΒΟΥΛΓΑΡΙΑ | Териториално митническо управление Бургас
  Customs house Bourgas
  (BG001000) | |
| | Митнически пункт Летище Бургас
  Border point Letishte Bourgas
  (BG001002) | |
| | Митнически пункт Малко Търново
  Border point Malko Tarnovo
  (BG1003) | |
| | Териториално митническо управление Варна
  Customs house Varna
  (BG002000) | |
| | Митнически пункт Летище Варна
  Border point Letishte Varna
  (BG002003) | |
| | Митнически пункт Пристанище Варна
  Border point Pristanishte Varna
  (BG002005) | |
| | Териториално митническо управление Пловдив
  Customs house Plovdiv
  (BG003000) | |
| | Митническо бюро Международен пловдивски панаир
  Customs office Mejdunaroden plovdivski panair
  (BG003003) | |
| | Митнически пункт Капитан Андреево
  Border point Kapitan Andreevo
  (BG003103) | |
| | Териториално митническо управление Русе
  Customs house Rousse
  (BG004000) | |
| | Митническо бюро Русе
  Customs office Rousse
  (BG004003) | |
| | Териториално митническо управление Видин
  Customs house Vidin
  (BG004100) | |
| | Териториално митническо управление Свищов
  Customs house Svishtov
  (BG004300) | |
| | Митническо бюро Горна Оряховица
  Customs office Gorna Oryahovitza
  (BG4302) | |
| | Териториално митническо управление Силистра
  Customs house Silistra
  (BG004400) | |
| | Териториално митническо управление София
  Customs house Sofia
  (BG005000) | |
| | Териториално митническо управление Аерогара София
  Customs house Aerogara Sofia
  (BG005100) | |
| | Митнически пункт Летище София
  Border point Letishte Sofia
  (BG005106) | |
| | Териториално митническо управление Благоевград
  Customs house Blagoevgrad
  (BG005200) | |
| | Митнически пункт Калотина
  Border point Kalotina
  (BG005304) | |
| | Териториално митническо управление Кулата
  Customs house Kulata
  (BG005400) | |
| | Териториално митническо управление Кюстендил
  Customs house
  (BG005500) | |
| | Митнически пункт
  Гюешево
  Border point Gjueshevo
  (BG005501) | |
| | Териториално митническо управление Перник
  Customs house Pernik
  (BG5600) | |
| ΤΣΕΧΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΔΑΝΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΓΕΡΜΑΝΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΕΣΘΟΝΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΕΛΛΑΔΑ | Τελωνεία Αθήνας
  4° Τελωνείο Θεσσαλονίκης | |
| ΙΣΠΑΝΙΑ | Aduana provincial de Cádiz
  Aduana de Algeciras
  Aduana provincial de Málaga
  Aduana del aeropuerto de Málaga
  Aduana provincial de Sevilla
  Aduana provincial de Zaragoza
  Aduana del aeropuerto de Zaragoza
  Aduana provincial de Baleares
  Aduana del aeropuerto de Palma de Mallorca
  Aduana provincial de Las Palmas
  Aduana del aeropuerto de Las Palmas
  Aduana provincial de Santa Cruz de Tenerife
  Aduana del aeropuerto de Santa Cruz de Tenerife-Reina Sofía
  Aduana del aeropuerto de Santa Cruz de Tenerife-Los Rodeos
  Aduana provincial de Barcelona
  Aduana de Barcelona-marítima
  Aduana de Barcelona-carretera
  Aduana del aeropuerto de Barcelona-El Prat
  Aduana provincial de A Coruña
  Aduana del aeropuerto de Santiago de Compostela
  Aduana Provincial de Madrid
  Aduana de Madrid-carretera
  Aduana del aeropuerto de Madrid-Barajas
  Aduana de Madrid-ferrocarril
  Recinto habilitado CTM (Centro de Transportes de Madrid)
  Aduana provincial de Vizcaya
  Aduana de Bilbao-marítima
  Aduana del aeropuerto de Bilbao
  Aduana de Bilbao-carretera-Apárcabisa
  Aduana provincial de Alicante
  Aduana del aeropuerto de Alicante
  Aduana provincial de Valencia
  Aduana de Valencia-marítima
  Aduana del aeropuerto de Valencia-Manises | |
| ΓΑΛΛΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΙΡΛΑΝΔΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΙΤΑΛΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΚΥΠΡΟΣ | District Customs House of Nicosia | Nicosia |
| District Customs House of Larnaca | Larnaca |
| District Customs House of Limassol | Limassol |
| ΛΕΤΟΝΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΛΙΘΟΥΑΝΙΑ | Όλα τα τελωνεία | |
| ΛΟΥΞΕΜΒΟΥΡΓΟ | Bureau des douanes et accises |
| Luxembourg airport |
| Boîte postale 61 |
| L-6905 Niederanven |

Κράτος μέλος

Ονομασία τελωνείου

Περιφέρεια (αν υπάρχει)

ΒΕΛΓΙΟ

Όλα τα τελωνεία

ΒΟΥΛΓΑΡΙΑ

Териториално митническо управление Бургас

Customs house Bourgas

(BG001000)

Митнически пункт Летище Бургас

Border point Letishte Bourgas

(BG001002)

Митнически пункт Малко Търново

Border point Malko Tarnovo

(BG1003)

Териториално митническо управление Варна

Customs house Varna

(BG002000)

Митнически пункт Летище Варна

Border point Letishte Varna

(BG002003)

Митнически пункт Пристанище Варна

Border point Pristanishte Varna

(BG002005)

Териториално митническо управление Пловдив

Customs house Plovdiv

(BG003000)

Митническо бюро Международен пловдивски панаир

Customs office Mejdunaroden plovdivski panair

(BG003003)

Митнически пункт Капитан Андреево

Border point Kapitan Andreevo

(BG003103)

Териториално митническо управление Русе

Customs house Rousse

(BG004000)

Митническо бюро Русе

Customs office Rousse

(BG004003)

Териториално митническо управление Видин

Customs house Vidin

(BG004100)

Териториално митническо управление Свищов

Customs house Svishtov

(BG004300)

Митническо бюро Горна Оряховица

Customs office Gorna Oryahovitza

(BG4302)

Териториално митническо управление Силистра

Customs house Silistra

(BG004400)

Териториално митническо управление София

Customs house Sofia

(BG005000)

Териториално митническо управление Аерогара София

Customs house Aerogara Sofia

(BG005100)

Митнически пункт Летище София

Border point Letishte Sofia

(BG005106)

Териториално митническо управление Благоевград

Customs house Blagoevgrad

(BG005200)

Митнически пункт Калотина

Border point Kalotina

(BG005304)

Териториално митническо управление Кулата

Customs house Kulata

(BG005400)

Териториално митническо управление Кюстендил

Customs house

(BG005500)

Митнически пункт

Гюешево

Border point Gjueshevo

(BG005501)

Териториално митническо управление Перник

Customs house Pernik

(BG5600)

ΤΣΕΧΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΔΑΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΓΕΡΜΑΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΕΣΘΟΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΕΛΛΑΔΑ

Τελωνεία Αθήνας

4° Τελωνείο Θεσσαλονίκης

ΙΣΠΑΝΙΑ

Aduana provincial de Cádiz

Aduana de Algeciras

Aduana provincial de Málaga

Aduana del aeropuerto de Málaga

Aduana provincial de Sevilla

Aduana provincial de Zaragoza

Aduana del aeropuerto de Zaragoza

Aduana provincial de Baleares

Aduana del aeropuerto de Palma de Mallorca

Aduana provincial de Las Palmas

Aduana del aeropuerto de Las Palmas

Aduana provincial de Santa Cruz de Tenerife

Aduana del aeropuerto de Santa Cruz de Tenerife-Reina Sofía

Aduana del aeropuerto de Santa Cruz de Tenerife-Los Rodeos

Aduana provincial de Barcelona

Aduana de Barcelona-marítima

Aduana de Barcelona-carretera

Aduana del aeropuerto de Barcelona-El Prat

Aduana provincial de A Coruña

Aduana del aeropuerto de Santiago de Compostela

Aduana Provincial de Madrid

Aduana de Madrid-carretera

Aduana del aeropuerto de Madrid-Barajas

Aduana de Madrid-ferrocarril

Recinto habilitado CTM (Centro de Transportes de Madrid)

Aduana provincial de Vizcaya

Aduana de Bilbao-marítima

Aduana del aeropuerto de Bilbao

Aduana de Bilbao-carretera-Apárcabisa

Aduana provincial de Alicante

Aduana del aeropuerto de Alicante

Aduana provincial de Valencia

Aduana de Valencia-marítima

Aduana del aeropuerto de Valencia-Manises

ΓΑΛΛΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΙΡΛΑΝΔΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΙΤΑΛΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΚΥΠΡΟΣ

District Customs House of Nicosia

Nicosia

District Customs House of Larnaca

Larnaca

District Customs House of Limassol

Limassol

ΛΕΤΟΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΛΙΘΟΥΑΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΛΟΥΞΕΜΒΟΥΡΓΟ

Bureau des douanes et accises

Luxembourg airport

Boîte postale 61

L-6905 Niederanven

| Centre douanier |
| --- |
| Croix de Gasperich |
| Boîte postale 1122 |
| L-1352 Luxembourg |

Centre douanier

Croix de Gasperich

Boîte postale 1122

L-1352 Luxembourg

ΟΥΓΓΑΡΙΑ

South-Pest Regional Main Customs Office

Budapest

Buda-Regional Main Customs Office

County Pest

Main Customs Office Nr 17

Non-commercial traffic

Customs Office Letenye

Croatian border section

Customs Office Gyékényes

Croatian border section

Customs Office Röszke

Serbian border section

Customs Office Tompa

Serbian border section

Customs Office Záhony

Ukrainian border section

Airport Customs Office Nr 1 Ferihegy Airport (Budapest)

Air traffic

Main Customs Office Győr

Győr-Moson-Sopron County

Main Customs Office Szombathely

Vas County

Main Customs Office Zalaegerszeg

Zala County

Main Customs Office Veszprém

Veszprém

Main Customs Office Tatabánya

Komárom-Esztergom County

Main Customs Office Székesfehérvár

Fejér County

Main Customs Office Szekszárd

Tolna County

Main Customs Office Kaposvár

Somogy County

Main Customs Office Pécs

Baranya County

Main Customs Office Salgótarján

Nógrád County

Main Customs Office Eger

Heves County

Main Customs Office Miskolc

Borsod-Abaúj-Zempéln County

Main Customs Office Nyíregyháza

Szabolcs-Szatmár-Bereg County

Main Customs Office Debrecen

Hajdú-Bihar County

Main Customs Office Szolnok

Jász-Nagykun-Szolnok County

Main Customs Office Békéscsaba

Békés County

Main Customs Office Szeged

Csongrád County

Main Customs Office Kecskemét

Bács-Kiskun County

ΜΑΛΤΑ

Customs Economic Procedures Unit Lascaris Wharf, Valletta VLT 1920

ΚΑΤΩ ΧΩΡΕΣ

Όλα τα τελωνεία

ΑΥΣΤΡΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΠΟΛΩΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΠΟΡΤΟΓΑΛΙΑ

Alfândega Marítima de Lisboa

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Alfândega de Alverca

Alfândega de Leixões

Alfândega do Aeroporto de Sá Carneiro (Porto)

Alfândega do Funchal

Alfândega de Ponta Delgada

ΡΟΥΜΑΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΣΛΟΒΕΝΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΣΛΟΒΑΚΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΦΙΝΛΑΝΔΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΣΟΥΗΔΙΑ

Όλα τα τελωνεία

ΗΝΩΜΕΝΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ

Όλα τα μεγάλα τελωνεία του ΗΒ

---

(1)  ΕΕ L 39 της 10.2.2009, σ.1.

---

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/14

---

Κατάλογος λιμένων στους οποίους επιτρέπεται η εκφόρτωση ή μεταφόρτωση κατεψυγμένων ιχθύων που αλιεύτηκαν από αλιευτικά σκάφη τρίτων χωρών στην περιοχή της σύμβασης αλιείας Βόρειο-Ανατολικού Ατλαντικού (NEAFC)

2009/C 134/06

Η δημοσίευση του καταλόγου (1) στηρίζεται στο άρθρο 35 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 43/2009 του Συμβουλίου, της 16ης Ιανουαρίου 2009, για τον καθορισμό, για το 2009, των αλιευτικών δυνατοτήτων και των συναφών όρων για ορισμένα ιχθυαποθέματα και ομάδες ιχθυαποθεμάτων, που εφαρμόζονται στα κοινοτικά ύδατα και, για τα κοινοτικά σκάφη, σε ύδατα όπου απαιτούνται περιορισμοί αλιευμάτων (2).

| Κράτος Μέλος | Καθορισμένοι Λιμένες |
| --- | --- |
| Δανία | Esbjerg
  Fredericia
  Hanstholm
  Hirtshals
  Κοπεγχάγη
  Skagen
  Ålborg
  Århus |
| Γερμανία | Αμβούργο
  Cuxhaven
  Bremerhaven
  Sassnitz
  Rostock |
| Ισπανία | Περιοχή του λιμένα του Vigo
  Marin
  Vilagarcia de Arousa |
| Γαλλία | Boulogne sur Mer
  Brest
  Douarnenez
  Concarneau
  Nantes-St Nazaire |
| Ιρλανδία | Killybegs (3) |
| Λεπονία | Riga
  Liepaja
  Ventspils |
| Λιθουανία | Klaipeda |
| Κάτω Χώρες | Eemshaven
  Ijmuiden
  Harlingen
  Velsen-Noord
  Vlissingen
  Scheveningen (3) |
| Πολωνία | Gdynia
  Swinoujscie
  Szczecin |
| Πορτογαλία | Λιμένας Λισαβόνας
  Leixões
  Aveiro
  Setúbal
  Μαδέρα:
  Funchal
  Αζόρες:
  Ponta Delgada, Ilha de S. Miguel
  Horta, Ilha do Faial
  Praia da Vitoria, Ilha Terceira (3) |
| Σουηδία | Gothenburg |
| Ηνωμένο Βασίλειο | Grimsby
  Hull
  Immingham
  Peterhead
  Aberdeen (3)

  Fraserburgh (3)

  Lerwick (3)

  Scrabster (3)

  Kinlochbervie (3)

  Lochinver (3)

  Ullapool (3) |

Κράτος Μέλος

Καθορισμένοι Λιμένες

Δανία

Esbjerg

Fredericia

Hanstholm

Hirtshals

Κοπεγχάγη

Skagen

Ålborg

Århus

Γερμανία

Αμβούργο

Cuxhaven

Bremerhaven

Sassnitz

Rostock

Ισπανία

Περιοχή του λιμένα του Vigo

Marin

Vilagarcia de Arousa

Γαλλία

Boulogne sur Mer

Brest

Douarnenez

Concarneau

Nantes-St Nazaire

Ιρλανδία

Killybegs (3)

Λεπονία

Riga

Liepaja

Ventspils

Λιθουανία

Klaipeda

Κάτω Χώρες

Eemshaven

Ijmuiden

Harlingen

Velsen-Noord

Vlissingen

Scheveningen (3)

Πολωνία

Gdynia

Swinoujscie

Szczecin

Πορτογαλία

Λιμένας Λισαβόνας

Leixões

Aveiro

Setúbal

Μαδέρα:

Funchal

Αζόρες:

Ponta Delgada, Ilha de S. Miguel

Horta, Ilha do Faial

Praia da Vitoria, Ilha Terceira (3)

Σουηδία

Gothenburg

Ηνωμένο Βασίλειο

Grimsby

Hull

Immingham

Peterhead

Aberdeen (3)

Fraserburgh (3)

Lerwick (3)

Scrabster (3)

Kinlochbervie (3)

Lochinver (3)

Ullapool (3)

---

(1)  Ο κατάλογος με λεπτομερέστερες πληροφορίες διατίθεται επίσης στους ιστοτόπους της Επιτροπής και της NEAFC.

(2)  ΕΕ L 22 της 26.1.2009, σ. 1.

(3)  Δεν αποτελεί συνοριακό σταθμό ελέγχου της ΕΕ (ΣΣΕ).

---

V Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Επιτροπή

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/16

---

ΚΡΑΤΙΚΗ ΕΝΙΣΧΥΣΗ — ΦΙΝΛΑΝΔΊΑ

Κρατικń ενíσχυση αριθ. C 12/2009 (πρώην N 19/2009) — Πιθανή ενίσχυση στην Järvi-Suomen Portti Osuuskunta

Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 134/07

Με επιστολή της 8ης Απριλίου 2009 που αναδημοσιεύεται στην αυθεντική γλώσσα του κειμένου στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη, η Επιτροπή κοινοποίησε στη Φινλανδία την απόφασή της να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπει το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ όσον αφορά την προαναφερθείσα ενίσχυση.

Τα ενδιαφερόμενα μέρη μπορούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους σχετικά με το μέτρο για το οποίο η Επιτροπή κινεί τη διαδικασία εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στη διεύθυνση:

| Ευρωπαϊκή Επιτροπή |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Ανταγωνισμού |
| Γραμματεία κρατικών ενισχύσεων |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Φαξ +32 22961242 |

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

Γενική Διεύθυνση Ανταγωνισμού

Γραμματεία κρατικών ενισχύσεων

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Φαξ +32 22961242

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στη Φινλανδία. Το απόρρητο της ταυτότητας του ενδιαφερόμενου μέρους που υποβάλλει τις παρατηρήσεις μπορεί να ζητηθεί γραπτώς, με μνεία των σχετικών λόγων.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΠΕΡΙΛΗΨΗΣ

I.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΊΑ

Μετά από κοινοποίηση μίας ενίσχυσης διάσωσης στις 15 Ιανουαρίου 2009, οι φινλανδικές αρχές υπέβαλαν συμπληρωματικές πληροφορίες με επιστολή στις 5 Φεβρουαρίου 2009. Η Επιτροπή ζήτησε περαιτέρω πληροφορίες με επιστολή στις 10 Φεβρουαρίου 2009, πληροφορίες που υποβλήθηκαν με επιστολή στις 11 Φεβρουαρίου 2009. Συμπληρωματικές πληροφορίες σχετικά με εγγυήσεις που χορηγήθηκαν στο παρελθόν υποβλήθηκαν και πρωτοκολλήθηκαν την ίδια ημέρα. Με επιστολή της 16ης Φεβρουαρίου 2009, οι φινλανδικές αρχές υπέβαλαν περίληψη ορισμένων γεγονότων. Στις 16 Φεβρουαρίου 2009, η Επιτροπή ζήτησε περαιτέρω πληροφορίες, οι οποίες παρασχέθηκαν με επιστολή στις 20 Φεβρουαρίου 2009.

II.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΉ

Η Järvi-Suomen Portti Osuuskunta (εφεξής «Järvi-Suomen Portti»), δικαιούχος των εν λόγω κρατικών ενισχύσεων, είναι ένας συνεταιρισμός που δραστηριοποιείται στην παραγωγή τροφίμων. Η εταιρεία είναι εγκατεστημένη σε περιοχή επιλέξιμη για ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα σύμφωνα με το άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο γ) της συνθήκης ΕΚ.

Οι κοινοποιηθείσες κρατικές ενισχύσεις περιλαμβάνουν εγγύηση από το δήμο Mikkeli που ανέρχεται σε 2,75 εκατ. EUR και αναστολή της εξόφλησης του δημοσίου χρέους. Πριν από τα κοινοποιηθέντα μέτρα, χορηγήθηκε στη Järvi-Suomen Portti εγγύηση που ανερχόταν σε περίπου 4 εκατ. EUR από το δήμο Mikkeli. Από τη χορήγηση αυτής της εγγύησης το 2004 προέκυψαν χρέη για τη Järvi-Suomen Portti άνω των 5 εκατ. EUR προς το δήμο Mikkeli. Το 2006, η Järvi-Suomen Portti συνήψε συμπληρωματικά χρέη προς το δήμο Mikkeli, ανερχόμενα σε περίπου 700 000 EUR. Γι’αυτά τα χρέη συμφωνήθηκαν χαμηλά επιτόκια. Η εξόφληση των χρεών επαναπρογραμματίστηκε πάνω από μία φορά και οι μη καταβληθέντες τόκοι μετατράπηκαν σε δάνεια από το δήμο Mikkeli.

Από το Δεκέμβριο 2004, η Järvi-Suomen Portti ξεκίνησε διαδικασία συνεχούς αναδιάρθρωσης, μείωσε το προσωπικό της και ανέθεσε ορισμένες από τις δραστηριότητές της εκτός επιχείρησης. Ωστόσο, η αναδιάρθρωση δεν φαίνεται να ήταν επιτυχής, αφού οι φορολογικές αρχές ξεκίνησαν διαδικασία αφερεγγυότητας της Järvi-Suomen Portti, το Δεκέμβριο 2008.

III.   ΕΚΤΙΜΗΣΗ

Η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον τα μέτρα που ελήφθησαν πριν από την κοινοποίηση θα μπορούσαν να μη συνιστούν ενίσχυση. Κανένα από αυτά δεν φαίνεται να έχει χορηγηθεί σύμφωνα με την αρχή του επενδυτή σε οικονομία αγοράς. Επιπλέον, τα εν λόγω μέτρα δεν φαίνεται να είναι συμβατά με την κοινή αγορά.

Η Επιτροπή φρονεί ότι τα κοινοποιηθέντα μέτρα υπό μορφή εγγύησης και αναστολής χρέους συνιστούν κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ. Η Επιτροπή εξέτασε την παρούσα ενίσχυση υπό το πρίσμα των κατευθυντηρίων γραμμών για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 2004. Υπό το πρίσμα της προκαταρκτικής υπόθεσης ότι οι ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στο παρελθόν πρέπει να θεωρηθούν κρατικές ενισχύσεις, είναι αμφίβολο κατά πόσο τα κοινοποιηθέντα μέτρα πληρούν την αρχή της εφάπαξ ενίσχυσης.

IV.   ΣΥΜΠΈΡΑΣΜΑ

Με βάση τις ανωτέρω εκτιμήσεις, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σχετικά με τα περιγραφέντα μέτρα.

ΚΕΊΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΉΣ

«Komissio ilmoittaa Suomelle, että tutkittuaan Suomen viranomaisten toimittamat asiakohdassa mainittua tukea koskevat tiedot komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

1.   MENETTELY

| (1) | Suomen viranomaiset ilmoittivat 15. tammikuuta 2009 Järvi-Suomen Portti Osuuskunnalle, jäljempänä ’Järvi-Suomen Portti’, tarkoitetusta pelastamistuesta, jonka myöntää Mikkelin kaupunki. |
| --- | --- |

(1)

Suomen viranomaiset ilmoittivat 15. tammikuuta 2009 Järvi-Suomen Portti Osuuskunnalle, jäljempänä ’Järvi-Suomen Portti’, tarkoitetusta pelastamistuesta, jonka myöntää Mikkelin kaupunki.

| (2) | Suomen viranomaiset toimittivat lisätietoja 5. helmikuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 10. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka toimitettiin 11. helmikuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Aikaisemmin myönnetyistä takauksista annettiin lisätietoja samana päivänä, jolloin ne myös kirjattiin vastaanotetuksi. Suomen viranomaiset toimittivat 16. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tiivistelmän eräistä Järvi-Suomen Porttia koskevista seikoista. Komissio pyysi 16. helmikuuta 2009 lisätietoja, jotka Suomen viranomaiset toimittivat 20. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Suomen viranomaiset toimittivat lisätietoja 5. helmikuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 10. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka toimitettiin 11. helmikuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Aikaisemmin myönnetyistä takauksista annettiin lisätietoja samana päivänä, jolloin ne myös kirjattiin vastaanotetuksi. Suomen viranomaiset toimittivat 16. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tiivistelmän eräistä Järvi-Suomen Porttia koskevista seikoista. Komissio pyysi 16. helmikuuta 2009 lisätietoja, jotka Suomen viranomaiset toimittivat 20. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Mikkelin kaupunki aikoi panna ilmoitetun pelastamistuen täytäntöön kaupunginvaltuuston 8. joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä. Kuopion hallinto-oikeus kielsi 4. helmikuuta 2009 panemasta päätöstä täytäntöön sen jälkeen kun eräs Järvi-Suomen Portin kilpailija oli nostanut kanteen Mikkelin kaupunginvaltuuston päätöksen johdosta. Hallinto-oikeus määräsi Mikkelin kaupungin keskeyttämään täytäntöönpanon ja hakemaan Euroopan komission hyväksynnän tuelle. |
| --- | --- |

(3)

Mikkelin kaupunki aikoi panna ilmoitetun pelastamistuen täytäntöön kaupunginvaltuuston 8. joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä. Kuopion hallinto-oikeus kielsi 4. helmikuuta 2009 panemasta päätöstä täytäntöön sen jälkeen kun eräs Järvi-Suomen Portin kilpailija oli nostanut kanteen Mikkelin kaupunginvaltuuston päätöksen johdosta. Hallinto-oikeus määräsi Mikkelin kaupungin keskeyttämään täytäntöönpanon ja hakemaan Euroopan komission hyväksynnän tuelle.

1.1   Tuensaaja

| (4) | Järvi-Suomen Portin päätoimipaikka on Mikkelissä, ja sen Itä-Suomessa sijaitsevat tuotantotilat ovat Mikkelissä ja Kouvolassa. Itä-Suomi on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen aluetukikelpoinen alue. Yritys perustettiin vuonna 1914, ja se on toiminut siitä lähtien. Järvi-Suomen Portilla on 300 työntekijää sekä 100–120 kausityöntekijää keväällä ja kesällä. |
| --- | --- |

(4)

Järvi-Suomen Portin päätoimipaikka on Mikkelissä, ja sen Itä-Suomessa sijaitsevat tuotantotilat ovat Mikkelissä ja Kouvolassa. Itä-Suomi on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen aluetukikelpoinen alue. Yritys perustettiin vuonna 1914, ja se on toiminut siitä lähtien. Järvi-Suomen Portilla on 300 työntekijää sekä 100–120 kausityöntekijää keväällä ja kesällä.

| (5) | Järvi-Suomen Portti on osuuskuntalain 1488/2001 mukainen osuuskunta. Järvi-Suomen Portin jäsenet eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa osuuskunnan veloista. Joulukuun 31 päivänä 2008 osuuskunnalla oli 2 213 jäsentä eli omistajaa, joista useimmat olivat lihantuottajia. Yhdelläkään omistajalla ei ole määräysvaltaa Järvi-Suomen Portissa. Joulukuun 31 päivänä 2008 suurin yksittäisen omistajan osuus oli 0,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(5)

Järvi-Suomen Portti on osuuskuntalain 1488/2001 mukainen osuuskunta. Järvi-Suomen Portin jäsenet eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa osuuskunnan veloista. Joulukuun 31 päivänä 2008 osuuskunnalla oli 2 213 jäsentä eli omistajaa, joista useimmat olivat lihantuottajia. Yhdelläkään omistajalla ei ole määräysvaltaa Järvi-Suomen Portissa. Joulukuun 31 päivänä 2008 suurin yksittäisen omistajan osuus oli 0,4 prosenttia.

| (6) | Järvi-Suomen Portti toimii elintarviketeollisuudessa. Osuuskunta ostaa alueen tiloilta lihaa ja jalostaa sen lihatuotteiksi, kuten lihapulliksi ja makkaroiksi. Tämän lisäksi osuuskunta myy pakattua lihaa, lihapaloja ja ruhoja. Järvi-Suomen Portilla on erittäin vähän vientiä muihin jäsenvaltioihin. Muihin jäsenvaltioihin suuntautuneen viennin arvo oli 0,5 miljoonaa EUR vuonna 2008. |
| --- | --- |

(6)

Järvi-Suomen Portti toimii elintarviketeollisuudessa. Osuuskunta ostaa alueen tiloilta lihaa ja jalostaa sen lihatuotteiksi, kuten lihapulliksi ja makkaroiksi. Tämän lisäksi osuuskunta myy pakattua lihaa, lihapaloja ja ruhoja. Järvi-Suomen Portilla on erittäin vähän vientiä muihin jäsenvaltioihin. Muihin jäsenvaltioihin suuntautuneen viennin arvo oli 0,5 miljoonaa EUR vuonna 2008.

| (7) | Vuoden 2000 alussa Suomessa oli merkittävästi liikakapasiteettia lihantuotannossa, mikä johti kannattavuusongelmiin ja tarpeeseen saneerata Järvi-Suomen Portin liiketoiminta. Rakenneuudistus alkoi 1. joulukuuta 2004, ja Mikkelin käräjäoikeus hyväksyi sen 30. tammikuuta 2006 yrityksen saneerauksesta annetun lain (47/1993) perusteella. Rakenneuudistuksen tarkoituksena on järjestellä uudelleen yksityisten ja julkisten velkojien myöntämät velat. Rakenneuudistusohjelman kesto on kymmenen vuotta, mikä tarkoittaa, että uudelleen järjesteltävien velkojen viimeinen erä suoritetaan 1. päivään heinäkuuta 2015 mennessä. Vuosina 2004–2008 Järvi-Suomen Portti vähensi henkilökuntaansa 372:lla ja ulkoisti joitain toimintoja, kuten teurastamo- ja leikkaamotoiminnot. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2000 alussa Suomessa oli merkittävästi liikakapasiteettia lihantuotannossa, mikä johti kannattavuusongelmiin ja tarpeeseen saneerata Järvi-Suomen Portin liiketoiminta. Rakenneuudistus alkoi 1. joulukuuta 2004, ja Mikkelin käräjäoikeus hyväksyi sen 30. tammikuuta 2006 yrityksen saneerauksesta annetun lain (47/1993) perusteella. Rakenneuudistuksen tarkoituksena on järjestellä uudelleen yksityisten ja julkisten velkojien myöntämät velat. Rakenneuudistusohjelman kesto on kymmenen vuotta, mikä tarkoittaa, että uudelleen järjesteltävien velkojen viimeinen erä suoritetaan 1. päivään heinäkuuta 2015 mennessä. Vuosina 2004–2008 Järvi-Suomen Portti vähensi henkilökuntaansa 372:lla ja ulkoisti joitain toimintoja, kuten teurastamo- ja leikkaamotoiminnot.

| (8) | Joulukuun 1 päivänä 2008 veroviranomaiset jättivät Järvi-Suomen Porttia koskevan konkurssihakemuksen, sillä yritys ei ollut pystynyt maksamaan arvonlisäveroja ja sosiaaliturvamaksuja. Lehtitietojen mukaan verovelkojen suuruus on yhteensä noin 900 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Joulukuun 1 päivänä 2008 veroviranomaiset jättivät Järvi-Suomen Porttia koskevan konkurssihakemuksen, sillä yritys ei ollut pystynyt maksamaan arvonlisäveroja ja sosiaaliturvamaksuja. Lehtitietojen mukaan verovelkojen suuruus on yhteensä noin 900 000 EUR.

1.2   Taloudelliset toimenpiteet

1.2.1   Ennen ilmoituksen tekemistä myönnetyt toimenpiteet

| (9) | Syyskuussa 2000 Mikkelin kaupunki myönsi 100 prosentin takauksen lainalle, jonka Tapiola-Yhtiöt oli myöntänyt Järvi-Suomen Portille. Laina myönnettiin 25. syyskuuta 2000 ja sen määrä oli 4 204 698,16 EUR. Korkoprosentti oli 5,35 ja laina-aika marraskuuhun 2010. Mikkelin kaupunki ei veloittanut takauksesta palkkiota. Takaus oli suoraan täytäntöönpanokelpoinen (toimenpide 1). |
| --- | --- |

(9)

Syyskuussa 2000 Mikkelin kaupunki myönsi 100 prosentin takauksen lainalle, jonka Tapiola-Yhtiöt oli myöntänyt Järvi-Suomen Portille. Laina myönnettiin 25. syyskuuta 2000 ja sen määrä oli 4 204 698,16 EUR. Korkoprosentti oli 5,35 ja laina-aika marraskuuhun 2010. Mikkelin kaupunki ei veloittanut takauksesta palkkiota. Takaus oli suoraan täytäntöönpanokelpoinen (toimenpide 1).

| (10) | Takausvelvoitteiden täyttämistä vaadittiin 16. joulukuuta 2004, kun Järvi-Suomen Portti ei pystynyt maksamaan takaisin Tapiola-Yhtiöiden myöntämää lainaa. Mikkelin kaupunki ryhtyi Järvi-Suomen Portin velkojaksi Tapiola-Yhtiöiden sijaan. Yrityksen velat Mikkelin kaupungille olivat 4 000 000 EUR ja 1 356 895 EUR (toimenpide 2).






  a) | 4 000 000 EUR velan osalta Järvi-Suomen Portti ja Mikkelin kaupunki sopivat vuotuisesta korosta, joka on 12 kuukauden euribor vähennettynä 1,5 prosenttiyksiköllä. Korko on 1. tammikuuta 2011 lähtien 12 kuukauden euribor. Laina-aika päättyy 31. joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen. |
| --- | --- | --- |

(10)

Takausvelvoitteiden täyttämistä vaadittiin 16. joulukuuta 2004, kun Järvi-Suomen Portti ei pystynyt maksamaan takaisin Tapiola-Yhtiöiden myöntämää lainaa. Mikkelin kaupunki ryhtyi Järvi-Suomen Portin velkojaksi Tapiola-Yhtiöiden sijaan. Yrityksen velat Mikkelin kaupungille olivat 4 000 000 EUR ja 1 356 895 EUR (toimenpide 2).

a)

4 000 000 EUR velan osalta Järvi-Suomen Portti ja Mikkelin kaupunki sopivat vuotuisesta korosta, joka on 12 kuukauden euribor vähennettynä 1,5 prosenttiyksiköllä. Korko on 1. tammikuuta 2011 lähtien 12 kuukauden euribor. Laina-aika päättyy 31. joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen.

| b) | 1 356 895 EUR velan osalta Järvi-Suomen Portti ja Mikkelin kaupunki sopivat vuotuisesta korosta, joka on 12 kuukauden euribor. Laina-aika päättyy 31. joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen. |
| --- | --- |

b)

1 356 895 EUR velan osalta Järvi-Suomen Portti ja Mikkelin kaupunki sopivat vuotuisesta korosta, joka on 12 kuukauden euribor. Laina-aika päättyy 31. joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen.

| (11) | Joulukuun 16 päivänä 2004 ja 19. päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana Järvi-Suomen Portti ei maksanut velkojensa korkoja Mikkelin kaupungille (toimenpide 2). Maksamattomat korot muunnettiin Mikkelin kaupunginvaltuuston 19. joulukuuta 2005 tekemällä päätöksellä lainaksi, jonka määrä on 281 982,06 EUR ja laina-aika päättyy vuoden 2010 lopussa. Lainan korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä. Lainan takaisinmaksun piti alkaa maaliskuussa 2009 ja laina oli tarkoitus maksaa neljänä yhtä suurena eränä kahdesti vuodessa, ts. 144 991 EUR vuonna 2009 ja 144 991 EUR vuonna 2010 (toimenpide 3). |
| --- | --- |

(11)

Joulukuun 16 päivänä 2004 ja 19. päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana Järvi-Suomen Portti ei maksanut velkojensa korkoja Mikkelin kaupungille (toimenpide 2). Maksamattomat korot muunnettiin Mikkelin kaupunginvaltuuston 19. joulukuuta 2005 tekemällä päätöksellä lainaksi, jonka määrä on 281 982,06 EUR ja laina-aika päättyy vuoden 2010 lopussa. Lainan korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä. Lainan takaisinmaksun piti alkaa maaliskuussa 2009 ja laina oli tarkoitus maksaa neljänä yhtä suurena eränä kahdesti vuodessa, ts. 144 991 EUR vuonna 2009 ja 144 991 EUR vuonna 2010 (toimenpide 3).

| (12) | Järvi-Suomen Portti ei ole vuodesta 2000 alkaen pystynyt maksamaan ainakaan osittain sähkö- ja vesilaskuja Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle. Kaksi viimemainittua yritystä ovat Mikkelin kaupungin omistamia osakeyhtiöitä. Velkojen vakuudeksi on annettu Mikkelin kaupungin takaus. |
| --- | --- |

(12)

Järvi-Suomen Portti ei ole vuodesta 2000 alkaen pystynyt maksamaan ainakaan osittain sähkö- ja vesilaskuja Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle. Kaksi viimemainittua yritystä ovat Mikkelin kaupungin omistamia osakeyhtiöitä. Velkojen vakuudeksi on annettu Mikkelin kaupungin takaus.

| (13) | Takausvelvoitteiden täyttämistä vaadittiin 31. joulukuuta 2006 ja Mikkelin kaupunki myönsi Järvi-Suomen Portille 682 087,10 EUR lainan. Kyseessä on maksamattomien laskujen ja viivästyskorkojen yhteissumma. Mikkelin kaupungin ja Järvi-Suomen Portin sopimuksen mukaan korko on 12 kuukauden euribor ja laina-aika 31. päivään joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen (toimenpide 4). |
| --- | --- |

(13)

Takausvelvoitteiden täyttämistä vaadittiin 31. joulukuuta 2006 ja Mikkelin kaupunki myönsi Järvi-Suomen Portille 682 087,10 EUR lainan. Kyseessä on maksamattomien laskujen ja viivästyskorkojen yhteissumma. Mikkelin kaupungin ja Järvi-Suomen Portin sopimuksen mukaan korko on 12 kuukauden euribor ja laina-aika 31. päivään joulukuuta 2015. Vakuudeksi annettiin kiinnitys Tikkalan (Mikkelin) tuotantotiloihin ja yrityksen irtaimeen omaisuuteen (toimenpide 4).

| (14) | Järvi-Suomen Portti ei maksanut takaisin edellä mainittuja velkoja Mikkelin kaupungille. Maaliskuun 2006 jälkeen osuuskunta on maksanut Mikkelin kaupungille ainoastaan seuraavat korot: | Velan alkuperäinen määrä | 1. maaliskuuta 2006 ja 2. tammikuuta 2009 välisenä aikana maksetut korot |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimenpide 2a | 4 000 000,00 | 115 333,39 |
| Toimenpide 2b | 1 356 895,00 | 166 893,14 |
| Toimenpide 3 | 281 982,06 | 36 974,60 |
| Toimenpide 4 | 682 087,10 | 83 894,23 |

(14)

Järvi-Suomen Portti ei maksanut takaisin edellä mainittuja velkoja Mikkelin kaupungille. Maaliskuun 2006 jälkeen osuuskunta on maksanut Mikkelin kaupungille ainoastaan seuraavat korot:

Velan alkuperäinen määrä

1. maaliskuuta 2006 ja 2. tammikuuta 2009 välisenä aikana maksetut korot

Toimenpide 2a

4 000 000,00

115 333,39

Toimenpide 2b

1 356 895,00

166 893,14

Toimenpide 3

281 982,06

36 974,60

Toimenpide 4

682 087,10

83 894,23

1.2.2   Vakuudet

| (15) | Toimenpiteiden 2 ja 4 vakuutena on kiinnitys Mikkelin Tikkalassa sijaitsevaan tuotantolaitokseen ja yrityskiinnitys eli kiinnitys yrityksen irtaimeen omaisuuteen. Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan Mikkelin Tikkalassa sijaitsevan tuotantolaitoksen arvo on noin 10 miljoonaa EUR. Mikkelin kaupungilla on kiinteistövakuudelliset velkakirjat etuoikeusluokissa 2, 17, 22, 23 ja 32–43. Yrityskiinnityksen osalta Mikkelin kaupunki on etuoikeusluokissa 31–35. |
| --- | --- |

(15)

Toimenpiteiden 2 ja 4 vakuutena on kiinnitys Mikkelin Tikkalassa sijaitsevaan tuotantolaitokseen ja yrityskiinnitys eli kiinnitys yrityksen irtaimeen omaisuuteen. Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan Mikkelin Tikkalassa sijaitsevan tuotantolaitoksen arvo on noin 10 miljoonaa EUR. Mikkelin kaupungilla on kiinteistövakuudelliset velkakirjat etuoikeusluokissa 2, 17, 22, 23 ja 32–43. Yrityskiinnityksen osalta Mikkelin kaupunki on etuoikeusluokissa 31–35.

1.2.3   Ilmoitetut toimenpiteet

| (16) | Mikkelin kaupunginvaltuusto aikoi 8. joulukuuta 2008 tekemällään päätöksellä panna täytäntöön seuraavat toimenpiteet: |
| --- | --- |

(16)

Mikkelin kaupunginvaltuusto aikoi 8. joulukuuta 2008 tekemällään päätöksellä panna täytäntöön seuraavat toimenpiteet:

| (17) | Takaus, jonka määrä on 2,75 miljoonaa EUR, Keskinäisen Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan (jäljempänä Eläkevakuutusyhtiö Tapiola, joka kuuluu Tapiola-Yhtiöihin) Järvi-Suomen Portille antamalle 5 819 807 EUR lainalle. Lainakorko on 3,65 prosenttia. Ilmoitetun toimenpiteen mukaan takauksesta maksetaan 4 prosentin kertakorvaus ja takaus on voimassa 10 vuotta (toimenpide 5). |
| --- | --- |

(17)

Takaus, jonka määrä on 2,75 miljoonaa EUR, Keskinäisen Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan (jäljempänä Eläkevakuutusyhtiö Tapiola, joka kuuluu Tapiola-Yhtiöihin) Järvi-Suomen Portille antamalle 5 819 807 EUR lainalle. Lainakorko on 3,65 prosenttia. Ilmoitetun toimenpiteen mukaan takauksesta maksetaan 4 prosentin kertakorvaus ja takaus on voimassa 10 vuotta (toimenpide 5).

| (18) | Suomen viranomaiset ilmoittivat lisäksi velkojen uudelleenjärjestelystä (toimenpide 6)






  a) | Vakuudellisten velkojen takaisinmaksun lykkääminen (toimenpiteet 2 ja 4): Järvi-Suomen Portin olisi maksettava takaisin 122 848 EUR vuonna 2009 ja 245 695 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään, enintään 1. päivänä heinäkuuta 2015. |
| --- | --- | --- |

(18)

Suomen viranomaiset ilmoittivat lisäksi velkojen uudelleenjärjestelystä (toimenpide 6)

a)

Vakuudellisten velkojen takaisinmaksun lykkääminen (toimenpiteet 2 ja 4): Järvi-Suomen Portin olisi maksettava takaisin 122 848 EUR vuonna 2009 ja 245 695 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään, enintään 1. päivänä heinäkuuta 2015.

| b) | Vuonna 2005 myönnetyn lainan takaisinmaksun lykkääminen (toimenpide 3): Järvi-Suomen Portin olisi maksettava takaisin 140 991 EUR vuonna 2009 ja sama määrä vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2013. |
| --- | --- |

b)

Vuonna 2005 myönnetyn lainan takaisinmaksun lykkääminen (toimenpide 3): Järvi-Suomen Portin olisi maksettava takaisin 140 991 EUR vuonna 2009 ja sama määrä vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2013.

2.   SUOMEN KANTA

2.1   Ennen ilmoituksen tekemistä myönnetyt toimenpiteet

Syyskuussa 2000 myönnetty takaus (toimenpide 1)

| (19) | Suomen viranomaisten 16. päivänä helmikuuta 2009 päivätyn kirjeen mukaan Mikkelin kaupungin vuonna 2000 myöntämä takaus lainalle, jonka Tapiola-Yhtiöt oli antanut Järvi-Suomen Portille, oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, sillä osuuskunta ei ollut vaikeuksissa takauksen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

(19)

Suomen viranomaisten 16. päivänä helmikuuta 2009 päivätyn kirjeen mukaan Mikkelin kaupungin vuonna 2000 myöntämä takaus lainalle, jonka Tapiola-Yhtiöt oli antanut Järvi-Suomen Portille, oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, sillä osuuskunta ei ollut vaikeuksissa takauksen myöntämisajankohtana.

Rakenneuudistustoimenpiteet

| (20) | Suomen viranomaisten 16. helmikuuta 2009 päivätyn kirjeen mukaan takausvelvoitteiden täyttämisestä johtuvat lainat (toimenpiteet 2 ja 4) myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska lainojen vakuudeksi annettiin kiinnitykset. Lisäksi yksityisistä velkojista, [...] (1), ja [...], tuli vakuusvelkojia yhdessä Mikkelin kaupungin kanssa. Tämän perusteella Mikkelin kaupunki olisi viranomaisten mukaan toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Suomen viranomaisten 16. helmikuuta 2009 päivätyn kirjeen mukaan takausvelvoitteiden täyttämisestä johtuvat lainat (toimenpiteet 2 ja 4) myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska lainojen vakuudeksi annettiin kiinnitykset. Lisäksi yksityisistä velkojista, [...] (1), ja [...], tuli vakuusvelkojia yhdessä Mikkelin kaupungin kanssa. Tämän perusteella Mikkelin kaupunki olisi viranomaisten mukaan toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

| (21) | Suomen viranomaiset toteavat lopuksi, että maksamattomien korkojen muuntaminen lainaksi (toimenpide 3) suoritettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, sillä yksityiset velkojat muunsivat maksamattomat korkosaamiset lainoiksi yhdessä Mikkelin kaupungin kanssa. Suomen viranomaisten 11. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan yksityiset yritykset antoivat lainat seuraavin ehdoin:






  a) | Joulukuun 28 päivänä 2005 [...] muunsi korot lainaksi, jonka määrä on noin 1 623 000 EUR ja laina-aika vuoden 2010 loppuun. Korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 1,5 prosenttiyksiköllä. Takaisinmaksun on määrä alkaa vuonna 2009. |
| --- | --- | --- |

(21)

Suomen viranomaiset toteavat lopuksi, että maksamattomien korkojen muuntaminen lainaksi (toimenpide 3) suoritettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, sillä yksityiset velkojat muunsivat maksamattomat korkosaamiset lainoiksi yhdessä Mikkelin kaupungin kanssa. Suomen viranomaisten 11. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan yksityiset yritykset antoivat lainat seuraavin ehdoin:

a)

Joulukuun 28 päivänä 2005 [...] muunsi korot lainaksi, jonka määrä on noin 1 623 000 EUR ja laina-aika vuoden 2010 loppuun. Korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 1,5 prosenttiyksiköllä. Takaisinmaksun on määrä alkaa vuonna 2009.

| b) | Joulukuun 29 päivänä 2005 [...] muunsi korot lainaksi, jonka määrä on noin 1 532 500 EUR ja laina-aika vuoden 2010 loppuun. Korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Takaisinmaksun on määrä alkaa vuonna 2009. |
| --- | --- |

b)

Joulukuun 29 päivänä 2005 [...] muunsi korot lainaksi, jonka määrä on noin 1 532 500 EUR ja laina-aika vuoden 2010 loppuun. Korko on kolmen kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Takaisinmaksun on määrä alkaa vuonna 2009.

2.2   Ilmoitetut toimenpiteet

Takaus

| (22) | Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan Tapiola-Yhtiöiden antamalle lainalle myönnetään takaus (toimenpide 5) yhdessä yksityisten yritysten kanssa:






  a) | [...] takaama määrä on 785 052 EUR; |
| --- | --- | --- |

(22)

Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan Tapiola-Yhtiöiden antamalle lainalle myönnetään takaus (toimenpide 5) yhdessä yksityisten yritysten kanssa:

a)

[...] takaama määrä on 785 052 EUR;

| b) | [...] takaama määrä on 434 755 EUR; |
| --- | --- |

b)

[...] takaama määrä on 434 755 EUR;

| c) | [...] takaama määrä on 1,85 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

c)

[...] takaama määrä on 1,85 miljoonaa EUR.

Velkojen uudelleenjärjestely

| (23) | Ilmoituksen mukaan Mikkelin kaupunki järjestelee uudelleen velkojen takaisinmaksun yhdessä [...], [...] ja [...] kanssa yhtäläisin ehdoin. Myöhemmin saatujen tietojen mukaan yksityisille yrityksille olevia velkoja ei järjestellä uudelleen vaan ne korvataan Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan myöntämällä lainalla (vrt. 11. helmikuuta 2009 päivätty kirje). Helmikuun 11 päivänä 2009 päivätyn kirjeen ja 20. helmikuuta 2009 toimitettujen tietojen mukaan seuraavat lainat korvataan uusilla lainoilla:






  a) | [...] Järvi-Suomen Portille 10. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 250 000 EUR ja korko kuuden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008 mennessä. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009 noin 152 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(23)

Ilmoituksen mukaan Mikkelin kaupunki järjestelee uudelleen velkojen takaisinmaksun yhdessä [...], [...] ja [...] kanssa yhtäläisin ehdoin. Myöhemmin saatujen tietojen mukaan yksityisille yrityksille olevia velkoja ei järjestellä uudelleen vaan ne korvataan Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan myöntämällä lainalla (vrt. 11. helmikuuta 2009 päivätty kirje). Helmikuun 11 päivänä 2009 päivätyn kirjeen ja 20. helmikuuta 2009 toimitettujen tietojen mukaan seuraavat lainat korvataan uusilla lainoilla:

a)

[...] Järvi-Suomen Portille 10. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 250 000 EUR ja korko kuuden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008 mennessä. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009 noin 152 000 EUR.

| b) | [...] Järvi-Suomen Portille 9. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 850 000 EUR ja korko yhden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009 noin 487 570,76 EUR. |
| --- | --- |

b)

[...] Järvi-Suomen Portille 9. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 850 000 EUR ja korko yhden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009 noin 487 570,76 EUR.

| c) | [...] Järvi-Suomen Portille 9. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 600 000 EUR ja korko yhden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009396 172,02 EUR. |
| --- | --- |

c)

[...] Järvi-Suomen Portille 9. heinäkuuta 2007 myöntämä laina, jonka määrä on 600 000 EUR ja korko yhden kuukauden euribor lisättynä 2 prosenttiyksiköllä. Laina oli määrä maksaa takaisin 1. joulukuuta 2008. Maksamatta oleva määrä oli 20. helmikuuta 2009396 172,02 EUR.

| (24) | Lisäksi Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan [...] ja [...] vuonna 2005 myöntämien lainojen takaisinmaksu järjestellään uudelleen tai lainat korvataan uusilla lainoilla. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi Suomen viranomaisten 20. helmikuuta 2009 toimittamien tietojen mukaan [...] ja [...] vuonna 2005 myöntämien lainojen takaisinmaksu järjestellään uudelleen tai lainat korvataan uusilla lainoilla.

| (25) | Suomen viranomaisten ilmoituksen mukaan yksityiset yritykset ovat sopineet seuraavien summien takaisinmaksun lykkäämisestä:






  a) | [...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 811 500 EUR ja 160 809 EUR vuonna 2009 ja 811 500 EUR ja 321 618 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015. |
| --- | --- | --- |

(25)

Suomen viranomaisten ilmoituksen mukaan yksityiset yritykset ovat sopineet seuraavien summien takaisinmaksun lykkäämisestä:

a)

[...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 811 500 EUR ja 160 809 EUR vuonna 2009 ja 811 500 EUR ja 321 618 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015.

| b) | [...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 766 250 EUR ja 132 548 EUR vuonna 2009 ja 766 250 EUR ja 265 097 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015. |
| --- | --- |

b)

[...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 766 250 EUR ja 132 548 EUR vuonna 2009 ja 766 250 EUR ja 265 097 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015.

| c) | [...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 89 871 EUR ja 59 675 EUR vuonna 2009 ja 89 871 EUR ja 119 350 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015. |
| --- | --- |

c)

[...]: Järvi-Suomen Portin on määrä maksaa takaisin 89 871 EUR ja 59 675 EUR vuonna 2009 ja 89 871 EUR ja 119 350 EUR vuonna 2010. Ilmoituksen mukaan näiden määrien takaisinmaksua lykätään vuosiin 2011–2015.

3.   ARVIOINTI

| (26) | Takaus ja velkojen uudelleenjärjestely (toimenpiteet 5 ja 6) ilmoitettiin alun perin pelastamistukena. Koska on käynyt ilmi, että valtio on auttanut Järvi-Suomen Porttia useita kertoja (toimenpiteet 1–4), on tarpeen arvioida, ovatko aikaisemmat toimenpiteet olleet valtiontukea ja jos ne ovat, soveltuuko kyseinen tuki yhteismarkkinoille. Arvioinnin tuloksella on huomattava vaikutus myös ilmoitettujen toimenpiteiden analyysiin, erityisesti tuen ainutkertaisuuden periaatteen vuoksi. |
| --- | --- |

(26)

Takaus ja velkojen uudelleenjärjestely (toimenpiteet 5 ja 6) ilmoitettiin alun perin pelastamistukena. Koska on käynyt ilmi, että valtio on auttanut Järvi-Suomen Porttia useita kertoja (toimenpiteet 1–4), on tarpeen arvioida, ovatko aikaisemmat toimenpiteet olleet valtiontukea ja jos ne ovat, soveltuuko kyseinen tuki yhteismarkkinoille. Arvioinnin tuloksella on huomattava vaikutus myös ilmoitettujen toimenpiteiden analyysiin, erityisesti tuen ainutkertaisuuden periaatteen vuoksi.

| (27) | Ensiksi on arvioitava, milloin yritys oli vaikeuksissa, koska tällä näyttää olevan merkitystä sovellettaessa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja analysoitaessa yrityksen tukikelpoisuutta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti (ks. jäljempänä 3.1 kohta). Tämän jälkeen on arvioitava tuen olemassaolo (ks. jäljempänä 3.2 kohta) ja tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (ks. jäljempänä 3.3 kohta). |
| --- | --- |

(27)

Ensiksi on arvioitava, milloin yritys oli vaikeuksissa, koska tällä näyttää olevan merkitystä sovellettaessa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja analysoitaessa yrityksen tukikelpoisuutta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti (ks. jäljempänä 3.1 kohta). Tämän jälkeen on arvioitava tuen olemassaolo (ks. jäljempänä 3.2 kohta) ja tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (ks. jäljempänä 3.3 kohta).

3.1   Vaikeuksissa oleva yritys

| (28) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (2) mukaan yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa, jos se ei pysty pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan tietyt olosuhteet, joiden vallitessa yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(28)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (2) mukaan yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa, jos se ei pysty pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan tietyt olosuhteet, joiden vallitessa yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa.

| (29) | Järvi-Suomen Portin voidaan katsoa olevan kyseisten suuntaviivojen 10.c kohdan mukainen vaikeuksissa oleva yritys ainakin 1. joulukuuta 2008 alkaen, jolloin veroviranomaiset jättivät osuuskunnan osalta maksukyvyttömyysmenettelyä koskevan hakemuksen. Kyseistä pelastamistukea koskevassa ilmoituksessaan Suomen viranomaiset totesivat, että yritys oli pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10.b kohdan mukainen vaikeuksissa oleva yritys, sillä puolet yrityksen pääomasta oli hävinnyt ja yli neljännes tästä pääomasta oli menetetty 12 edellisen kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(29)

Järvi-Suomen Portin voidaan katsoa olevan kyseisten suuntaviivojen 10.c kohdan mukainen vaikeuksissa oleva yritys ainakin 1. joulukuuta 2008 alkaen, jolloin veroviranomaiset jättivät osuuskunnan osalta maksukyvyttömyysmenettelyä koskevan hakemuksen. Kyseistä pelastamistukea koskevassa ilmoituksessaan Suomen viranomaiset totesivat, että yritys oli pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10.b kohdan mukainen vaikeuksissa oleva yritys, sillä puolet yrityksen pääomasta oli hävinnyt ja yli neljännes tästä pääomasta oli menetetty 12 edellisen kuukauden aikana.

| (30) | Lisäksi näyttää siltä, että osuuskunta on ollut vaikeuksissa aikaisemmin, ainakin vuodesta 2004, ts. rakenneuudistuksen alkamisesta lähtien. Joulukuussa 2004 Järvi-Suomen Portti ei pystynyt maksamaan takaisin Tapiola-Yhtiöiden vuonna 2000 myöntämää lainaa. Sen vuoksi Mikkelin kaupungin oli täytettävä takausvelvoitteensa. Joulukuussa 2005 Järvi-Suomen Portin velkojat muunsivat maksamattomat korot uusiksi lainoiksi. Vuotta myöhemmin eli joulukuussa 2006 osuuskunta ei pystynyt maksamaan velkojaan Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle, minkä johdosta Mikkelin kaupungilta vaadittiin jälleen takausvelvoitteiden täyttämistä, ja heinäkuussa 2007 yksityisten yritysten oli myönnettävä uudet lyhytaikaiset lainat. Tilinpäätöksen mukaan voitto ennen korkoja ja veroja supistui -3,5 miljoonasta EUR vuonna 2006 -8,9 miljoonaan EUR vuonna 2007. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi näyttää siltä, että osuuskunta on ollut vaikeuksissa aikaisemmin, ainakin vuodesta 2004, ts. rakenneuudistuksen alkamisesta lähtien. Joulukuussa 2004 Järvi-Suomen Portti ei pystynyt maksamaan takaisin Tapiola-Yhtiöiden vuonna 2000 myöntämää lainaa. Sen vuoksi Mikkelin kaupungin oli täytettävä takausvelvoitteensa. Joulukuussa 2005 Järvi-Suomen Portin velkojat muunsivat maksamattomat korot uusiksi lainoiksi. Vuotta myöhemmin eli joulukuussa 2006 osuuskunta ei pystynyt maksamaan velkojaan Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle, minkä johdosta Mikkelin kaupungilta vaadittiin jälleen takausvelvoitteiden täyttämistä, ja heinäkuussa 2007 yksityisten yritysten oli myönnettävä uudet lyhytaikaiset lainat. Tilinpäätöksen mukaan voitto ennen korkoja ja veroja supistui -3,5 miljoonasta EUR vuonna 2006 -8,9 miljoonaan EUR vuonna 2007.

| (31) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio olettaa alustavasti, että Järvi-Suomen Portti on ollut vaikeuksissa ainakin joulukuusta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

(31)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio olettaa alustavasti, että Järvi-Suomen Portti on ollut vaikeuksissa ainakin joulukuusta 2004 alkaen.

3.2   Valtiontuen olemassaolo

| (32) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(32)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (33) | Ensiksi on arvioitava, ovatko lainoina, takuina ja velkojen lykkäyksinä toteutetut toimenpiteet antaneet etua tuensaajalle. On selvää, että toimenpiteet antavat taloudellista etua tuensaajalle. Suomen viranomaiset ovat kuitenkin väittäneet, että toimenpiteet eivät ole antaneet sellaista etua, joka ei olisi tavallisesti tuensaajan saatavissa, sillä viranomaiset eivät ole toimineet toisin kuin yksityinen toimija olisi toiminut samoissa olosuhteissa. Komission on tämän vuoksi analysoitava näitä toimenpiteitä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. (3) |
| --- | --- |

(33)

Ensiksi on arvioitava, ovatko lainoina, takuina ja velkojen lykkäyksinä toteutetut toimenpiteet antaneet etua tuensaajalle. On selvää, että toimenpiteet antavat taloudellista etua tuensaajalle. Suomen viranomaiset ovat kuitenkin väittäneet, että toimenpiteet eivät ole antaneet sellaista etua, joka ei olisi tavallisesti tuensaajan saatavissa, sillä viranomaiset eivät ole toimineet toisin kuin yksityinen toimija olisi toiminut samoissa olosuhteissa. Komission on tämän vuoksi analysoitava näitä toimenpiteitä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. (3)

| (34) | Seuraavassa arvioinnissa erotetaan kolmenlaisia toimenpiteitä. Ensiksi analysoidaan syyskuussa 2000 myönnettyä takausta, sillä Järvi-Suomen Portti ei oletettavasti ollut vaikeuksissa kyseisenä ajankohtana. Toiseksi arvioidaan Mikkelin kaupungin rakenneuudistuksen aikana toteuttamia toimenpiteitä. Kyseiset toimenpiteet ovat relevantteja analysoitaessa ilmoitettua pelastamistukea tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltamisen osalta. Lopuksi tarkastellaan pelastamistukena ilmoitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(34)

Seuraavassa arvioinnissa erotetaan kolmenlaisia toimenpiteitä. Ensiksi analysoidaan syyskuussa 2000 myönnettyä takausta, sillä Järvi-Suomen Portti ei oletettavasti ollut vaikeuksissa kyseisenä ajankohtana. Toiseksi arvioidaan Mikkelin kaupungin rakenneuudistuksen aikana toteuttamia toimenpiteitä. Kyseiset toimenpiteet ovat relevantteja analysoitaessa ilmoitettua pelastamistukea tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltamisen osalta. Lopuksi tarkastellaan pelastamistukena ilmoitettuja toimenpiteitä.

Syyskuussa 2000 myönnetty takaus (toimenpide 1)

| (35) | Ajankohtana, josta on kyse tässä tapauksessa, toimenpide voi voimassa olleen takauksia koskevan tiedonannon (4) mukaan olla valtiontukea, koska takaus kattoi lainan täysimääräisesti. Tämä päätelmä ei muuttuisi, jos sovellettaisiin nyt voimassa olevaa takaustiedonantoa (5). Lisäksi takauksen myöntämistä ilman palkkiota, ts. taloudellisen riskin ottamista ilman vastiketta, ei voida pitää markkinatoimijan käytöksenä. Komissio epäilee tämän vuoksi, onko kyseinen toimenpide markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(35)

Ajankohtana, josta on kyse tässä tapauksessa, toimenpide voi voimassa olleen takauksia koskevan tiedonannon (4) mukaan olla valtiontukea, koska takaus kattoi lainan täysimääräisesti. Tämä päätelmä ei muuttuisi, jos sovellettaisiin nyt voimassa olevaa takaustiedonantoa (5). Lisäksi takauksen myöntämistä ilman palkkiota, ts. taloudellisen riskin ottamista ilman vastiketta, ei voida pitää markkinatoimijan käytöksenä. Komissio epäilee tämän vuoksi, onko kyseinen toimenpide markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

Rakenneuudistustoimenpiteet

| (36) | Niiden velkojen, joita Järvi-Suomen Portilla on Mikkelin kaupungille tämän takausvelvoitteiden täyttämisestä johtuen (toimenpiteet 2 ja 4), sekä rakenneuudistuksen aikana myönnetyn lainan (toimenpide 3) osalta komissio epäilee, onko Mikkelin kaupunki toiminut yksityisen markkinasijoittajan tapaan. |
| --- | --- |

(36)

Niiden velkojen, joita Järvi-Suomen Portilla on Mikkelin kaupungille tämän takausvelvoitteiden täyttämisestä johtuen (toimenpiteet 2 ja 4), sekä rakenneuudistuksen aikana myönnetyn lainan (toimenpide 3) osalta komissio epäilee, onko Mikkelin kaupunki toiminut yksityisen markkinasijoittajan tapaan.

| (37) | Järvi-Suomen Portti näyttää olleen vaikeuksissa ainakin joulukuusta 2004 eli rakenneuudistuksen alusta. On epätodennäköistä, että markkinatoimija olisi samanlaisissa olosuhteissa myöntänyt varoja heikosti menestyvälle yritykselle.






  a) | Toimenpide 2 myönnettiin joulukuussa 2004; korko oli 12 kuukauden euribor vähennettynä 1,5 prosenttiyksiköllä ja 12 kuukauden euribor. Joulukuun 16 päivänä 2004 12 kuukauden euribor oli 2,266 prosenttia (6), mikä oli komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen korkojen laskennassa soveltaman menetelmän (7) mukaista viitekorkoa alhaisempi. Joulukuussa 2004 Suomen viitekorko olisi ollut 4,43 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(37)

Järvi-Suomen Portti näyttää olleen vaikeuksissa ainakin joulukuusta 2004 eli rakenneuudistuksen alusta. On epätodennäköistä, että markkinatoimija olisi samanlaisissa olosuhteissa myöntänyt varoja heikosti menestyvälle yritykselle.

a)

Toimenpide 2 myönnettiin joulukuussa 2004; korko oli 12 kuukauden euribor vähennettynä 1,5 prosenttiyksiköllä ja 12 kuukauden euribor. Joulukuun 16 päivänä 2004 12 kuukauden euribor oli 2,266 prosenttia (6), mikä oli komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen korkojen laskennassa soveltaman menetelmän (7) mukaista viitekorkoa alhaisempi. Joulukuussa 2004 Suomen viitekorko olisi ollut 4,43 prosenttia.

| b) | Toimenpide 4 myönnettiin joulukuussa 2006. Sen korko oli 12 kuukauden euribor, joka myös on Suomen viitekorkoa (8) alhaisempi. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide 4 myönnettiin joulukuussa 2006. Sen korko oli 12 kuukauden euribor, joka myös on Suomen viitekorkoa (8) alhaisempi.

Koska markkinakorko katsotaan terveiden yritysten viitekoroksi ja koska Järvi-Suomen Portti oli ilmeisesti vaikeuksissa kyseisenä aikana, komissio katsoo, että on erittäin epätodennäköistä, että yksityinen velkoja olisi myöntänyt lainat niin alhaisella korolla.

| (38) | Maksamattomia korkoja muunnettiin lainoiksi vuonna 2005 (toimenpide 3). Tämän osalta on otettava myös huomioon, että Järvi-Suomen Portissa toteutettiin rakenneuudistustoimenpiteitä ja se näyttää olleen vaikeuksissa. Lisäksi lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä, mikä oli komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen korkojen laskennassa soveltaman menetelmän mukaista viitekorkoa alhaisempi. Suomen viranomaiset katsovat, että Mikkelin kaupunki on toiminut yksityisiin yrityksiin verrattavalla tavalla. Komissio epäilee tätä, koska yksityisten yritysten antamiin lainoihin sovellettavat korot ovat korkeampia kuin Mikkelin kaupungin myöntämän lainan korko. Mikkelin kaupungin myöntämän lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä, kun taas [...] myöntämän lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 1,5 prosenttiyksiköllä ja [...] myöntämän lainan korko kolmen kuukauden euribor lisättynä 2,0 prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(38)

Maksamattomia korkoja muunnettiin lainoiksi vuonna 2005 (toimenpide 3). Tämän osalta on otettava myös huomioon, että Järvi-Suomen Portissa toteutettiin rakenneuudistustoimenpiteitä ja se näyttää olleen vaikeuksissa. Lisäksi lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä, mikä oli komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen korkojen laskennassa soveltaman menetelmän mukaista viitekorkoa alhaisempi. Suomen viranomaiset katsovat, että Mikkelin kaupunki on toiminut yksityisiin yrityksiin verrattavalla tavalla. Komissio epäilee tätä, koska yksityisten yritysten antamiin lainoihin sovellettavat korot ovat korkeampia kuin Mikkelin kaupungin myöntämän lainan korko. Mikkelin kaupungin myöntämän lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 0,3 prosenttiyksiköllä, kun taas [...] myöntämän lainan korko oli kolmen kuukauden euribor lisättynä 1,5 prosenttiyksiköllä ja [...] myöntämän lainan korko kolmen kuukauden euribor lisättynä 2,0 prosenttiyksiköllä.

| (39) | Lisäksi komissio epäilee, olisiko yksityinen markkinavelkoja suostunut Mikkelin kaupungin tapaan velkojen uudelleenjärjestelyyn. Mikkelin kaupunki suostui lykkäämään toimenpiteiden 2 ja 4 takaisinmaksua rakenneuudistuksen alussa ja myöhemmin ainakin kerran vuonna 2005, jolloin maksamattomat korot muunnettiin lainaksi (toimenpide 3). Näyttää siltä, että Järvi-Suomen Portti ei maksanut korkoja ennen vuotta 2006 ja tämänkin jälkeen se maksoi vain vähän korkoja, kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee. |
| --- | --- |

(39)

Lisäksi komissio epäilee, olisiko yksityinen markkinavelkoja suostunut Mikkelin kaupungin tapaan velkojen uudelleenjärjestelyyn. Mikkelin kaupunki suostui lykkäämään toimenpiteiden 2 ja 4 takaisinmaksua rakenneuudistuksen alussa ja myöhemmin ainakin kerran vuonna 2005, jolloin maksamattomat korot muunnettiin lainaksi (toimenpide 3). Näyttää siltä, että Järvi-Suomen Portti ei maksanut korkoja ennen vuotta 2006 ja tämänkin jälkeen se maksoi vain vähän korkoja, kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee.

| (40) | Edellä olevan perusteella komissio epäilee, ovatko toimenpiteet 2, 3 ja 4 markkinataloussijoittajaperiaatteen tai yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(40)

Edellä olevan perusteella komissio epäilee, ovatko toimenpiteet 2, 3 ja 4 markkinataloussijoittajaperiaatteen tai yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisia.

Ilmoitetut toimenpiteet

| (41) | Ilmoitetun takauksen (toimenpide 5) osalta komissio epäilee, onko Mikkelin kaupunki toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(41)

Ilmoitetun takauksen (toimenpide 5) osalta komissio epäilee, onko Mikkelin kaupunki toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin.

| (42) | Suomen viranomaisten mukaan Mikkelin kaupunki aikoo myöntää takauksen yhdessä [...] ja [...] kanssa. Mikkelin kaupungin takaus olisi 2,75 miljoonaa EUR, kun taas [...] takaus olisi 434 755 EUR ja [...] 785 052 EUR. |
| --- | --- |

(42)

Suomen viranomaisten mukaan Mikkelin kaupunki aikoo myöntää takauksen yhdessä [...] ja [...] kanssa. Mikkelin kaupungin takaus olisi 2,75 miljoonaa EUR, kun taas [...] takaus olisi 434 755 EUR ja [...] 785 052 EUR.

| (43) | Komissiolla ei ole varmuutta siitä, aikovatko [...] ja [...] myöntää takaukset samoin ehdoin kuin Mikkelin kaupunki. Suomen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan takauksen kohteena olevalla Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalla uudella lainalla korvattaisiin eräät yksityisten yritysten aikaisemmin myöntämät lainat, mutta sillä ei korvattaisi mainittuja Mikkelin kaupungin myöntämiä lainoja. Lisäksi Mikkelin kaupunki takaa suurimman osan lainasta. Näin ollen yksityisillä yrityksillä on kannustin myöntää takaus, sillä myös Mikkelin kaupunki takaa lainan. Tämän vuoksi näyttää alustavasti siltä, että ehdot, joilla takaukset myönnetään, eivät vastaa toisiaan. Näin ollen Mikkelin kaupungin myöntämä takaus ei näytä olevan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(43)

Komissiolla ei ole varmuutta siitä, aikovatko [...] ja [...] myöntää takaukset samoin ehdoin kuin Mikkelin kaupunki. Suomen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan takauksen kohteena olevalla Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalla uudella lainalla korvattaisiin eräät yksityisten yritysten aikaisemmin myöntämät lainat, mutta sillä ei korvattaisi mainittuja Mikkelin kaupungin myöntämiä lainoja. Lisäksi Mikkelin kaupunki takaa suurimman osan lainasta. Näin ollen yksityisillä yrityksillä on kannustin myöntää takaus, sillä myös Mikkelin kaupunki takaa lainan. Tämän vuoksi näyttää alustavasti siltä, että ehdot, joilla takaukset myönnetään, eivät vastaa toisiaan. Näin ollen Mikkelin kaupungin myöntämä takaus ei näytä olevan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (44) | Ilmoitettua velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpide 6) on arvioitava yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisesti. Yksityisten velkojien kanssa tehtyjen takaisinmaksusopimusten katsotaan kuuluvan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle, jos yksityiset velkojat olisivat tehneet saman päätöksen periäkseen mahdollisimman paljon saamisistaan. (9) Suomen viranomaisten mukaan Mikkelin kaupunki aikoo järjestellä lainamaksut uudelleen yksityisten velkojien ([...], [...] ja [...]) kanssa (ks. edellä 22 kohta). Komissio ei ole varma, lykkäävätkö yksityiset velkojat takaisinmaksua yhtäläisin ehdoin. Eräät yksityisten osapuolten myöntämät lainat on määrä korvata Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalla uudella lainalla. Tämän johdosta Järvi-Suomen Portti ei suorita takaisinmaksuja yksityisille yrityksille vuosina 2009 ja 2010 vaan Eläkevakuutusyhtiö Tapiolalle vuosina 2011–2015. Lisäksi Mikkelin kaupungin myöntämiä lainoja ei korvata Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan uudella lainalla. Tätä ei voida katsoa velkojen lykkäämiseksi yhtäläisin ehdoin. Lisäksi näyttää kyseenalaiselta, olisiko yksityinen markkinavelkoja hyväksynyt velkojen jatkuvan uudelleenjärjestelyn Mikkelin kaupungin tapaan, sillä tämä näyttää suostuneen useisiin velkojen lykkäyksiin ainakin vuodesta 2004 alkaen. Lisäksi on todettava, että vaikka tuensaaja ei ole pannut uudelleenjärjestelysopimuksia täytäntöön, Mikkelin kaupunki myönsi lisää varoja tuensaajalle. (10) |
| --- | --- |

(44)

Ilmoitettua velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpide 6) on arvioitava yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisesti. Yksityisten velkojien kanssa tehtyjen takaisinmaksusopimusten katsotaan kuuluvan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle, jos yksityiset velkojat olisivat tehneet saman päätöksen periäkseen mahdollisimman paljon saamisistaan. (9) Suomen viranomaisten mukaan Mikkelin kaupunki aikoo järjestellä lainamaksut uudelleen yksityisten velkojien ([...], [...] ja [...]) kanssa (ks. edellä 22 kohta). Komissio ei ole varma, lykkäävätkö yksityiset velkojat takaisinmaksua yhtäläisin ehdoin. Eräät yksityisten osapuolten myöntämät lainat on määrä korvata Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalla uudella lainalla. Tämän johdosta Järvi-Suomen Portti ei suorita takaisinmaksuja yksityisille yrityksille vuosina 2009 ja 2010 vaan Eläkevakuutusyhtiö Tapiolalle vuosina 2011–2015. Lisäksi Mikkelin kaupungin myöntämiä lainoja ei korvata Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan uudella lainalla. Tätä ei voida katsoa velkojen lykkäämiseksi yhtäläisin ehdoin. Lisäksi näyttää kyseenalaiselta, olisiko yksityinen markkinavelkoja hyväksynyt velkojen jatkuvan uudelleenjärjestelyn Mikkelin kaupungin tapaan, sillä tämä näyttää suostuneen useisiin velkojen lykkäyksiin ainakin vuodesta 2004 alkaen. Lisäksi on todettava, että vaikka tuensaaja ei ole pannut uudelleenjärjestelysopimuksia täytäntöön, Mikkelin kaupunki myönsi lisää varoja tuensaajalle. (10)

| (45) | Edellä olevan perusteella komissio epäilee, ovatko toimenpiteet 5 ja 6 markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia tai yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(45)

Edellä olevan perusteella komissio epäilee, ovatko toimenpiteet 5 ja 6 markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia tai yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mukaisia.

Valtiontuen olemassaoloa koskevat päätelmät

| (46) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että takuiden, lainojen ja velkojen uudelleenjärjestelyn muodossa toteutetut toimenpiteet ovat antaneet etua Järvi-Suomen Portille, koska tuensaaja ei voinut saada rahoitusta markkinoilta näissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että takuiden, lainojen ja velkojen uudelleenjärjestelyn muodossa toteutetut toimenpiteet ovat antaneet etua Järvi-Suomen Portille, koska tuensaaja ei voinut saada rahoitusta markkinoilta näissä olosuhteissa.

| (47) | Komissio katsoo myös, että kaikki toimenpiteet täyttävät muut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiset kriteerit. Toimenpiteet on rahoitettu valtion varoilla, koska aluehallinto on myöntänyt ne suoraan omista varoistaan. Lisäksi ne ovat valikoivia, koska ne rajoittuvat Järvi-Suomen Porttiin. Nämä valikoivat avustukset ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ne antavat yritykselle edun niihin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa tukea. Jäsenvaltioiden välillä käydään lihatuotteisiin liittyvää kauppaa, millä alalla tuensaaja toimii. |
| --- | --- |

(47)

Komissio katsoo myös, että kaikki toimenpiteet täyttävät muut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiset kriteerit. Toimenpiteet on rahoitettu valtion varoilla, koska aluehallinto on myöntänyt ne suoraan omista varoistaan. Lisäksi ne ovat valikoivia, koska ne rajoittuvat Järvi-Suomen Porttiin. Nämä valikoivat avustukset ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä ne antavat yritykselle edun niihin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa tukea. Jäsenvaltioiden välillä käydään lihatuotteisiin liittyvää kauppaa, millä alalla tuensaaja toimii.

3.3   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (48) | Komissio katsoo alustavasti, että Järvi-Suomen Portille ennen ilmoituksen tekemistä myönnetyt toimenpiteet ja nyt ilmoitetut toimenpiteet ovat valtiontukea. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa Järvi-Suomen Portin hyväksi toteutettuihin toimenpiteisiin. Tältä osin niiden soveltuvuutta on arvioitava 87 artiklan 3 kohdan mukaisten poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoo alustavasti, että Järvi-Suomen Portille ennen ilmoituksen tekemistä myönnetyt toimenpiteet ja nyt ilmoitetut toimenpiteet ovat valtiontukea. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa Järvi-Suomen Portin hyväksi toteutettuihin toimenpiteisiin. Tältä osin niiden soveltuvuutta on arvioitava 87 artiklan 3 kohdan mukaisten poikkeusten perusteella.

3.3.1   Syyskuussa 2000 myönnetty takaus (toimenpide 1)

| (49) | Suomen viranomaiset eivät ole ilmoittaneet perusteita, joiden mukaan toimenpide soveltuisi yhteismarkkinoille. Näyttää siltä, että takaukseen ei voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta eikä se täytä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa vuoden 1999 suuntaviivoissa (11) vahvistettuja edellytyksiä, joita sovellettiin kyseisenä aikana. Toimenpide voidaan siis alustavasti katsoa toimintatueksi, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(49)

Suomen viranomaiset eivät ole ilmoittaneet perusteita, joiden mukaan toimenpide soveltuisi yhteismarkkinoille. Näyttää siltä, että takaukseen ei voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta eikä se täytä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa vuoden 1999 suuntaviivoissa (11) vahvistettuja edellytyksiä, joita sovellettiin kyseisenä aikana. Toimenpide voidaan siis alustavasti katsoa toimintatueksi, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

3.3.2   Rakenneuudistuksen aikana myönnetyt toimenpiteet (toimenpiteet 2–4)

| (50) | Rakenneuudistuksen aikana myönnetyn tuen ensisijaisena tavoitteena näyttää olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Tässä vaiheessa ei voida sanoa varmasti, milloin Järvi-Suomen Portin väitetyt vaikeudet alkoivat. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että Järvi-Suomen Portti on ollut vaikeuksissa koko rakenneuudistuksen ajan. Tämän vuoksi toimenpiteisiin 2–4 voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta, jonka mukaan valtiontukea voidaan myöntää tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen tukemiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Näin ollen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vain, jos pelastamis- ja jälleenrakennustukea koskevissa vuoden 2004 suuntaviivoissa (12), jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’, vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(50)

Rakenneuudistuksen aikana myönnetyn tuen ensisijaisena tavoitteena näyttää olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Tässä vaiheessa ei voida sanoa varmasti, milloin Järvi-Suomen Portin väitetyt vaikeudet alkoivat. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että Järvi-Suomen Portti on ollut vaikeuksissa koko rakenneuudistuksen ajan. Tämän vuoksi toimenpiteisiin 2–4 voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta, jonka mukaan valtiontukea voidaan myöntää tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen tukemiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Näin ollen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vain, jos pelastamis- ja jälleenrakennustukea koskevissa vuoden 2004 suuntaviivoissa (12), jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’, vahvistetut edellytykset täyttyvät.

| (51) | Tässä vaiheessa yhteismarkkinoille soveltuvan pelastamis- tai rakenneuudistustuen kriteerit eivät näytä täyttyvän. Vuoden 2004 suuntaviivojen 34 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, että rakenneuudistukseen myönnetyn tuen tavoitteena on oltava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Tässä vaiheessa komissiolla on vain vähän tietoja rakenneuudistustoimenpiteistä, joita Järvi-Suomen Portti on toteuttanut vuodesta 2004. Jatkuva rakenneuudistus ei näytä onnistuneen, sillä veroviranomaiset jättivät Järvi-Suomen Porttia koskevan konkurssihakemuksen joulukuussa 2008. Komissio epäilee, voitaisiinko yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavuttaa toteutetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(51)

Tässä vaiheessa yhteismarkkinoille soveltuvan pelastamis- tai rakenneuudistustuen kriteerit eivät näytä täyttyvän. Vuoden 2004 suuntaviivojen 34 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, että rakenneuudistukseen myönnetyn tuen tavoitteena on oltava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Tässä vaiheessa komissiolla on vain vähän tietoja rakenneuudistustoimenpiteistä, joita Järvi-Suomen Portti on toteuttanut vuodesta 2004. Jatkuva rakenneuudistus ei näytä onnistuneen, sillä veroviranomaiset jättivät Järvi-Suomen Porttia koskevan konkurssihakemuksen joulukuussa 2008. Komissio epäilee, voitaisiinko yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavuttaa toteutetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä.

| (52) | Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisten rakenneuudistusta koskevien muiden kriteerien osalta komissio ei voi ilman ilmoitusta ja rakenneuudistussuunnitelmaa arvioida, oliko tuki rajattu ehdottoman välttämättömään määrään (vuoden 2004 suuntaviivojen 43 kohta ja sitä seuraavat kohdat) ja onko kohtuuttomat kilpailua vääristävät vaikutukset vältetty (vuoden 2004 suuntaviivojen 38 kohta ja sitä seuraavat kohdat). |
| --- | --- |

(52)

Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisten rakenneuudistusta koskevien muiden kriteerien osalta komissio ei voi ilman ilmoitusta ja rakenneuudistussuunnitelmaa arvioida, oliko tuki rajattu ehdottoman välttämättömään määrään (vuoden 2004 suuntaviivojen 43 kohta ja sitä seuraavat kohdat) ja onko kohtuuttomat kilpailua vääristävät vaikutukset vältetty (vuoden 2004 suuntaviivojen 38 kohta ja sitä seuraavat kohdat).

| (53) | Rakenneuudistuksen aikana myönnetyistä toimenpiteistä (toimenpiteet 2, 3 ja 4) ei ilmoitettu. Edellä olevan perusteella näyttää alustavasti siltä, että toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea. |
| --- | --- |

(53)

Rakenneuudistuksen aikana myönnetyistä toimenpiteistä (toimenpiteet 2, 3 ja 4) ei ilmoitettu. Edellä olevan perusteella näyttää alustavasti siltä, että toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea.

3.3.3   Ilmoitetut toimenpiteet

| (54) | Suomi ilmoitti alustavasti takauksen (toimenpide 5) ja velkojen lykkäämisen (toimenpide 6) vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisena pelastamistukena. Komissio katsoo, että pelastamistuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos se täyttää vuoden 2004 suuntaviivoissa vahvistetut kriteerit. |
| --- | --- |

(54)

Suomi ilmoitti alustavasti takauksen (toimenpide 5) ja velkojen lykkäämisen (toimenpide 6) vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisena pelastamistukena. Komissio katsoo, että pelastamistuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos se täyttää vuoden 2004 suuntaviivoissa vahvistetut kriteerit.

| (55) | Vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella Järvi-Suomen Portti voidaan katsoa tukikelpoiseksi, koska se täyttää suuntaviivojen 10.c kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen kriteerit. |
| --- | --- |

(55)

Vuoden 2004 suuntaviivojen perusteella Järvi-Suomen Portti voidaan katsoa tukikelpoiseksi, koska se täyttää suuntaviivojen 10.c kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen kriteerit.

| (56) | Komissiolla on kuitenkin vahvoja epäilyjä siitä, täyttääkö pelastamistuki vuoden 2004 suuntaviivojen 25 kohdan mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(56)

Komissiolla on kuitenkin vahvoja epäilyjä siitä, täyttääkö pelastamistuki vuoden 2004 suuntaviivojen 25 kohdan mukaiset edellytykset.

| (57) | Ensinnäkin pelastamistuen on oltava vuoden 2004 suuntaviivojen 72 kohdassa ja 25.e kohdassa vahvistetun tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen mukaista, ts. uutta pelastamistukea ei voida hyväksyä, jos pelastamis- tai rakenneuudistustukea on myönnetty aikaisemmin. Komissio ei ole varma, noudattavatko ilmoitetut toimenpiteet tätä periaatetta, sillä näyttää siltä, että Mikkelin kaupunki on myöntänyt aikaisemmin useaan otteeseen sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(57)

Ensinnäkin pelastamistuen on oltava vuoden 2004 suuntaviivojen 72 kohdassa ja 25.e kohdassa vahvistetun tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen mukaista, ts. uutta pelastamistukea ei voida hyväksyä, jos pelastamis- tai rakenneuudistustukea on myönnetty aikaisemmin. Komissio ei ole varma, noudattavatko ilmoitetut toimenpiteet tätä periaatetta, sillä näyttää siltä, että Mikkelin kaupunki on myöntänyt aikaisemmin useaan otteeseen sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea.

| (58) | Toiseksi komissio epäilee, ovatko ilmoitetut toimenpiteet vuoden 2004 suuntaviivojen 25.a kohdan mukaisia. Takauspalkkio on vain 4 prosenttia kymmenen vuoden aikana eli ainoastaan 0,4 prosenttia vuodessa. Taatun lainan korko on 3,75 prosenttia, mikä on komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen koron laskennassa soveltaman menetelmän (13) mukaista viitekorkoa alhaisempi, lisättynä 100 peruspisteellä (maaliskuussa 2009 korko olisi 3,47 prosenttia lisättynä 100 peruspisteellä). |
| --- | --- |

(58)

Toiseksi komissio epäilee, ovatko ilmoitetut toimenpiteet vuoden 2004 suuntaviivojen 25.a kohdan mukaisia. Takauspalkkio on vain 4 prosenttia kymmenen vuoden aikana eli ainoastaan 0,4 prosenttia vuodessa. Taatun lainan korko on 3,75 prosenttia, mikä on komission terveille yrityksille myönnettävien lainojen koron laskennassa soveltaman menetelmän (13) mukaista viitekorkoa alhaisempi, lisättynä 100 peruspisteellä (maaliskuussa 2009 korko olisi 3,47 prosenttia lisättynä 100 peruspisteellä).

| (59) | Lisäksi on todettava, että tuki ei olisi vuoden 2004 suuntaviivojen 25.c kohdan mukaista, koska se ei rajoitu kuuteen kuukauteen. Takaus myönnetään kymmeneksi vuodeksi ja velkojen uudelleenjärjestely kestää kuutta kuukautta kauemmin. Huolimatta Suomen viranomaisten sitoumuksesta, että takaus loppuu kuuden kuukauden kuluttua tai että komissiolle toimitetaan rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma kyseisen ajan kuluessa, komissio ei ole varma, ilmeneekö takauksen päättyminen kuuden kuukauden kuluttua Mikkelin kaupunginvaltuuston takauspäätöksestä. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi on todettava, että tuki ei olisi vuoden 2004 suuntaviivojen 25.c kohdan mukaista, koska se ei rajoitu kuuteen kuukauteen. Takaus myönnetään kymmeneksi vuodeksi ja velkojen uudelleenjärjestely kestää kuutta kuukautta kauemmin. Huolimatta Suomen viranomaisten sitoumuksesta, että takaus loppuu kuuden kuukauden kuluttua tai että komissiolle toimitetaan rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma kyseisen ajan kuluessa, komissio ei ole varma, ilmeneekö takauksen päättyminen kuuden kuukauden kuluttua Mikkelin kaupunginvaltuuston takauspäätöksestä.

| (60) | Edellä olevan perusteella komissio epäilee, voidaanko ilmoitettujen toimenpiteiden 5 ja 6 katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(60)

Edellä olevan perusteella komissio epäilee, voidaanko ilmoitettujen toimenpiteiden 5 ja 6 katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

3.3.4   Yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat päätelmät

| (61) | Edellä olevan sekä tässä vaiheessa saatavilla olevien tietojen perusteella komissio epäilee, soveltuuko vuonna 2000 myönnetty takaus yhteismarkkinoille, sillä näyttää siltä, että siihen ei voi soveltaa yhtäkään EY:n perustamissopimuksen mukaista poikkeusta. Rakenneuudistuksen aikana myönnetyn tuen ja nyt ilmoitetun tuen osalta komissio epäilee, soveltuvatko ne yhteismarkkinoille pelastamis- tai rakenneuudistustukena. Kun otetaan huomioon, että tuensaaja on tällä hetkellä vaikeuksissa oleva yritys ja että se on ollut vaikeuksissa myös aikaisemmin, vaikuttaa siltä, että siihen ei voi soveltaa muita perustamissopimuksen mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(61)

Edellä olevan sekä tässä vaiheessa saatavilla olevien tietojen perusteella komissio epäilee, soveltuuko vuonna 2000 myönnetty takaus yhteismarkkinoille, sillä näyttää siltä, että siihen ei voi soveltaa yhtäkään EY:n perustamissopimuksen mukaista poikkeusta. Rakenneuudistuksen aikana myönnetyn tuen ja nyt ilmoitetun tuen osalta komissio epäilee, soveltuvatko ne yhteismarkkinoille pelastamis- tai rakenneuudistustukena. Kun otetaan huomioon, että tuensaaja on tällä hetkellä vaikeuksissa oleva yritys ja että se on ollut vaikeuksissa myös aikaisemmin, vaikuttaa siltä, että siihen ei voi soveltaa muita perustamissopimuksen mukaisia poikkeuksia.

| (62) | Tämän vuoksi komissio katsoo alustavasti, että tarkasteltavat toimenpiteet eivät näytä soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(62)

Tämän vuoksi komissio katsoo alustavasti, että tarkasteltavat toimenpiteet eivät näytä soveltuvan yhteismarkkinoille.

4.   PÄÄTELMÄT

| (63) | On vahvoja viitteitä siitä, kyseiset toimenpiteet ovat valtiontukea, ja jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella komissiolla on vakavia epäilyjä niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(63)

On vahvoja viitteitä siitä, kyseiset toimenpiteet ovat valtiontukea, ja jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella komissiolla on vakavia epäilyjä niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

Päätös

| 1. | Edellä olevien seikkojen perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja pyytää Suomen viranomaisia toimittamaan kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka tarvitaan toimenpiteiden arviointia varten. Tietoihin olisi sisällyttävä erityisesti:






  — | Järvi-Suomen Portin tarkastettu tilinpäätös vuosilta 2000–2008; |
| --- | --- | --- |

1.

Edellä olevien seikkojen perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja pyytää Suomen viranomaisia toimittamaan kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka tarvitaan toimenpiteiden arviointia varten. Tietoihin olisi sisällyttävä erityisesti:

—

Järvi-Suomen Portin tarkastettu tilinpäätös vuosilta 2000–2008;

| — | julkisille yhteisöille, kuten vero- tai sosiaaliturvaviranomaisille, olevia maksamattomia/perimättömiä velkoja koskevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot maksamattomista määristä; |
| --- | --- |

—

julkisille yhteisöille, kuten vero- tai sosiaaliturvaviranomaisille, olevia maksamattomia/perimättömiä velkoja koskevat yksityiskohtaiset tiedot, erityisesti tiedot maksamattomista määristä;

| — | jäljennös Mikkelin kaupunginvaltuuston 19. joulukuuta 2005 ja 8. joulukuuta 2008 tekemistä päätöksistä ja muut Mikkelin kaupunginvaltuuston päätökset Järvi-Suomen Portin hyväksi mahdollisesti toteutetuista taloudellisista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

—

jäljennös Mikkelin kaupunginvaltuuston 19. joulukuuta 2005 ja 8. joulukuuta 2008 tekemistä päätöksistä ja muut Mikkelin kaupunginvaltuuston päätökset Järvi-Suomen Portin hyväksi mahdollisesti toteutetuista taloudellisista toimenpiteistä;

| — | Mikkelin käräjäoikeuden 30. tammikuuta 2006 hyväksymän rakenneuudistussuunnitelman mukaista velkojen uudelleenjärjestelyä koskevat tiedot; |
| --- | --- |

—

Mikkelin käräjäoikeuden 30. tammikuuta 2006 hyväksymän rakenneuudistussuunnitelman mukaista velkojen uudelleenjärjestelyä koskevat tiedot;

| — | tiedot Järvi-Suomen Porttia vastaan aloitetusta konkurssimenettelystä; |
| --- | --- |

—

tiedot Järvi-Suomen Porttia vastaan aloitetusta konkurssimenettelystä;

| — | yksityiskohtaiset tiedot takauksesta, joka kattaa Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle maksamatta olevat sähkö- ja vesilaskut; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaiset tiedot takauksesta, joka kattaa Etelä-Savon Energialle ja Etelä-Savon Vesilaitokselle maksamatta olevat sähkö- ja vesilaskut;

| — | katsaus yrityksen velkarakenteeseen vuosina 2000–2008; |
| --- | --- |

—

katsaus yrityksen velkarakenteeseen vuosina 2000–2008;

| — | tiedot niiden takausten ehdoista, jotka [...] ja [...] ovat myöntäneet Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalle lainalle, erityisesti tiedot takauksen kestosta ja takauspalkkiosta. |
| --- | --- |

—

tiedot niiden takausten ehdoista, jotka [...] ja [...] ovat myöntäneet Eläkevakuutusyhtiö Tapiolan antamalle lainalle, erityisesti tiedot takauksen kestosta ja takauspalkkiosta.

| 2. | Komissio pyytää Suomen viranomaisia toimittamaan välittömästi jäljennöksen tästä kirjeestä mahdolliselle tuensaajalle. |
| --- | --- |

2.

Komissio pyytää Suomen viranomaisia toimittamaan välittömästi jäljennöksen tästä kirjeestä mahdolliselle tuensaajalle.

| 3. | Komissio huomauttaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan jäsenvaltio voi periä takaisin kaiken sääntöjenvastaisen tuen tuensaajalta. |
| --- | --- |

3.

Komissio huomauttaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan jäsenvaltio voi periä takaisin kaiken sääntöjenvastaisen tuen tuensaajalta.

| 4. | Komissio ilmoittaa Suomelle tiedottavansa asiasta asianomaisille julkistamalla tämän kirjeen ja julkaisemalla tiivistelmän siitä Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se tiedottaa asiasta myös EFTA:n valvontaviranomaiselle lähettämällä sille jäljennöksen tästä kirjeestä. Kaikkia asianomaisia kehotetaan esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.» |
| --- | --- |

4.

Komissio ilmoittaa Suomelle tiedottavansa asiasta asianomaisille julkistamalla tämän kirjeen ja julkaisemalla tiivistelmän siitä Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se tiedottaa asiasta myös EFTA:n valvontaviranomaiselle lähettämällä sille jäljennöksen tästä kirjeestä. Kaikkia asianomaisia kehotetaan esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.»

ΚΕΊΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΉΣ

«Kommissionen vill underrätta Finland om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av era myndigheter om det ovannämnda stödet, har beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 15 januari 2009 anmälde de finska myndigheterna ett undsättningsstöd som S:t Michel stad skulle bevilja företaget Järvi-Suomen Portti Osuuskunta (nedan kallat Järvi-Suomen Portti). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 januari 2009 anmälde de finska myndigheterna ett undsättningsstöd som S:t Michel stad skulle bevilja företaget Järvi-Suomen Portti Osuuskunta (nedan kallat Järvi-Suomen Portti).

| (2) | De finska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 5 februari 2009, registrerad samma dag. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 10 februari 2009. Upplysningarna lämnades i en skrivelse av den 11 februari 2009, registrerad samma dag. Ytterligare upplysningar om garantier som tidigare beviljats lämnades och registrerades samma dag. I en skrivelse av den 16 februari 2009 lämnade de finska myndigheterna vissa sammanfattande uppgifter om Järvi-Suomen Portti. Den 16 februari 2009 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som de finska myndigheterna lämnade i en skrivelse av den 20 februari 2009. |
| --- | --- |

(2)

De finska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 5 februari 2009, registrerad samma dag. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 10 februari 2009. Upplysningarna lämnades i en skrivelse av den 11 februari 2009, registrerad samma dag. Ytterligare upplysningar om garantier som tidigare beviljats lämnades och registrerades samma dag. I en skrivelse av den 16 februari 2009 lämnade de finska myndigheterna vissa sammanfattande uppgifter om Järvi-Suomen Portti. Den 16 februari 2009 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som de finska myndigheterna lämnade i en skrivelse av den 20 februari 2009.

| (3) | S:t Michel stad hade för avsikt att genomföra det anmälda undsättningsstödet genom ett beslut i stadsfullmäktige den 8 december 2008. Genomförandet blockerades av ett beslut av förvaltningsdomstolen i Kuopio (Kuopion Hallinto-oikeus) den 4 februari 2009, sedan en konkurrent till Järvi-Suomen Portti väckt talan mot beslutet i S:t Michels stadsfullmäktige. Domstolen beslutade att S:t Michel stad skulle avbryta genomförandet och ansöka om godkännande av stödet hos Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

S:t Michel stad hade för avsikt att genomföra det anmälda undsättningsstödet genom ett beslut i stadsfullmäktige den 8 december 2008. Genomförandet blockerades av ett beslut av förvaltningsdomstolen i Kuopio (Kuopion Hallinto-oikeus) den 4 februari 2009, sedan en konkurrent till Järvi-Suomen Portti väckt talan mot beslutet i S:t Michels stadsfullmäktige. Domstolen beslutade att S:t Michel stad skulle avbryta genomförandet och ansöka om godkännande av stödet hos Europeiska kommissionen.

1.1   Stödmottagare

| (4) | Järvi-Suomen Portti ligger i S:t Michel och har produktionsanläggningar i S:t Michel och Kouvola, som båda ligger i östra Finland. Östra Finland är en region berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Företaget grundades 1914 och har varit verksamt sedan dess. I dag har Järvi-Suomen Portti 300 anställda och dessutom 100–120 säsongsanställda under våren och sommaren. |
| --- | --- |

(4)

Järvi-Suomen Portti ligger i S:t Michel och har produktionsanläggningar i S:t Michel och Kouvola, som båda ligger i östra Finland. Östra Finland är en region berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Företaget grundades 1914 och har varit verksamt sedan dess. I dag har Järvi-Suomen Portti 300 anställda och dessutom 100–120 säsongsanställda under våren och sommaren.

| (5) | Järvi-Suomen Portti är ett andelslag enligt den finska lagen om andelslag 2001/1488. Medlemmarna i Järvi-Suomen Portti ansvarar inte personligen för andelslagets skulder. Den 31 december 2008 hade andelslaget 2 213 medlemmar, dvs. ägare, av vilka de flesta är köttproducenter. Ingen av ägarna har ensam kontroll över Järvi-Suomen Portti. Den 31 december 2008 hade den största ägaren en andel på 0,4 %. |
| --- | --- |

(5)

Järvi-Suomen Portti är ett andelslag enligt den finska lagen om andelslag 2001/1488. Medlemmarna i Järvi-Suomen Portti ansvarar inte personligen för andelslagets skulder. Den 31 december 2008 hade andelslaget 2 213 medlemmar, dvs. ägare, av vilka de flesta är köttproducenter. Ingen av ägarna har ensam kontroll över Järvi-Suomen Portti. Den 31 december 2008 hade den största ägaren en andel på 0,4 %.

| (6) | Järvi-Suomen Portti är verksamt inom livsmedelstillverkning. Andelslaget köper kött från uppfödare i regionen. Detta bearbetas sedan i första hand till köttprodukter som köttbullar och korv. Dessutom säljer andelslaget förpackat kött, köttbitar och slaktkroppar. Järvi-Suomen Portti exporterar mycket lite till andra medlemsstater. Under 2008 uppgick värdet av exporten till andra medlemsstater till 0,5 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(6)

Järvi-Suomen Portti är verksamt inom livsmedelstillverkning. Andelslaget köper kött från uppfödare i regionen. Detta bearbetas sedan i första hand till köttprodukter som köttbullar och korv. Dessutom säljer andelslaget förpackat kött, köttbitar och slaktkroppar. Järvi-Suomen Portti exporterar mycket lite till andra medlemsstater. Under 2008 uppgick värdet av exporten till andra medlemsstater till 0,5 miljoner EUR.

| (7) | I början av 2000 fanns det en betydande överkapacitet inom den finska köttproduktionen, vilket ledde till lönsamhetsproblem och ett behov av att omstrukturera Järvi-Suomen Porttis affärsverksamhet. Omstruktureringen inleddes den 1 december 2004 och godkändes av tingsrätten i St. Michel enligt den finska lagen om företagssanering (1993/47). Omstruktureringen innebar att de privata och offentliga lånen kunde läggas om. Omstruktureringsprogrammet löper i tio år, vilket betyder att den sista avbetalningen på omstruktureringsskulderna kommer att göras den 1 juli 2015. Mellan 2004 och 2008 har Järvi-Suomen Portti sagt upp 372 anställda och lagt ut en del av sin verksamhet på underleverantörer, till exempel slakteri- och styckningsverksamheten. |
| --- | --- |

(7)

I början av 2000 fanns det en betydande överkapacitet inom den finska köttproduktionen, vilket ledde till lönsamhetsproblem och ett behov av att omstrukturera Järvi-Suomen Porttis affärsverksamhet. Omstruktureringen inleddes den 1 december 2004 och godkändes av tingsrätten i St. Michel enligt den finska lagen om företagssanering (1993/47). Omstruktureringen innebar att de privata och offentliga lånen kunde läggas om. Omstruktureringsprogrammet löper i tio år, vilket betyder att den sista avbetalningen på omstruktureringsskulderna kommer att göras den 1 juli 2015. Mellan 2004 och 2008 har Järvi-Suomen Portti sagt upp 372 anställda och lagt ut en del av sin verksamhet på underleverantörer, till exempel slakteri- och styckningsverksamheten.

| (8) | Den 1 december 2008 inledde skattemyndigheterna ett konkursförfarande mot Järvi-Suomen Portti, eftersom företaget varken hade betalat moms eller sociala avgifter. Enligt tidningsuppgifter uppgår skatteskulden till omkring 900 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Den 1 december 2008 inledde skattemyndigheterna ett konkursförfarande mot Järvi-Suomen Portti, eftersom företaget varken hade betalat moms eller sociala avgifter. Enligt tidningsuppgifter uppgår skatteskulden till omkring 900 000 EUR.

1.2   Finansiella åtgärder

1.2.1   Åtgärder som beviljats före anmälan

| (9) | I september 2000 beviljade St. Michel stad en hundraprocentig garanti för ett lån som bank- och försäkringsbolaget Tapiola Yhtiöt gav till Järvi-Suomen Portti. Lånet beviljades den 25 september 2000 och uppgick till 4 204 698,16 EUR med en ränta på 5,35 % och en löptid till november 2010. St. Michel stad tog inte ut någon avgift för garantin. Garantin började gälla direkt (åtgärd 1). |
| --- | --- |

(9)

I september 2000 beviljade St. Michel stad en hundraprocentig garanti för ett lån som bank- och försäkringsbolaget Tapiola Yhtiöt gav till Järvi-Suomen Portti. Lånet beviljades den 25 september 2000 och uppgick till 4 204 698,16 EUR med en ränta på 5,35 % och en löptid till november 2010. St. Michel stad tog inte ut någon avgift för garantin. Garantin började gälla direkt (åtgärd 1).

| (10) | Den 16 december 2004 utlöstes garantin när Järvi-Suomen Portti inte kunde betala tillbaka det lån man fått från Tapiola Yhtiöt. St. Michel stad trädde in som fordringsägare i Järvi-Suomen Portti i stället för Tapiola Yhtiöt. Företagets skulder till St. Michel stad uppgick till 4 miljoner respektive 1 356 895 EUR (åtgärd 2).






  a) | För fordringen på 4 miljoner EUR kom Järvi-Suomen Portti och St. Michel stad överens om en årsränta baserad på Euribor 1 år – 1,5 % och från och med den 1 januari 2011 Euribor 1 år. Man enades om att lånet skulle löpa ut den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och i företagets lösa egendom. |
| --- | --- | --- |

(10)

Den 16 december 2004 utlöstes garantin när Järvi-Suomen Portti inte kunde betala tillbaka det lån man fått från Tapiola Yhtiöt. St. Michel stad trädde in som fordringsägare i Järvi-Suomen Portti i stället för Tapiola Yhtiöt. Företagets skulder till St. Michel stad uppgick till 4 miljoner respektive 1 356 895 EUR (åtgärd 2).

a)

För fordringen på 4 miljoner EUR kom Järvi-Suomen Portti och St. Michel stad överens om en årsränta baserad på Euribor 1 år – 1,5 % och från och med den 1 januari 2011 Euribor 1 år. Man enades om att lånet skulle löpa ut den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och i företagets lösa egendom.

| b) | För fordringen på 1 356 895 EUR enades Järvi-Suomen Portti och St. Michel stad om en årsränta på Euribor 1 år. Man enades om att låneperioden skulle löpa ut den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och på företagets lösa egendom. |
| --- | --- |

b)

För fordringen på 1 356 895 EUR enades Järvi-Suomen Portti och St. Michel stad om en årsränta på Euribor 1 år. Man enades om att låneperioden skulle löpa ut den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och på företagets lösa egendom.

| (11) | Järvi-Suomen Portti betalade inte någon ränta på sina skulder till St. Michel stad under tiden 16.12.2004–19.12.2005 (åtgärd 2). Genom ett beslut i St. Michel stadsfullmäktige omvandlades de obetalda räntorna till ett lån på 281 982,06 EUR för en låneperiod som löpte till slutet av 2010. Räntan på lånet är Euribor 3 månader + 0,3 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja betala tillbaka lånet i mars 2009 i fyra lika stora delbetalningar som ska betalas två gånger om året. Det betyder att företaget under 2009 ska betala 144 991 EUR och under 2010 ska man betala 144 991 EUR (åtgärd 3). |
| --- | --- |

(11)

Järvi-Suomen Portti betalade inte någon ränta på sina skulder till St. Michel stad under tiden 16.12.2004–19.12.2005 (åtgärd 2). Genom ett beslut i St. Michel stadsfullmäktige omvandlades de obetalda räntorna till ett lån på 281 982,06 EUR för en låneperiod som löpte till slutet av 2010. Räntan på lånet är Euribor 3 månader + 0,3 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja betala tillbaka lånet i mars 2009 i fyra lika stora delbetalningar som ska betalas två gånger om året. Det betyder att företaget under 2009 ska betala 144 991 EUR och under 2010 ska man betala 144 991 EUR (åtgärd 3).

| (12) | Sedan 2000 har Järvi-Suomen Portti åtminstone delvis inte kunnat betala obetalda el- och vattenräkningar från Etelä-Savon Energia och Etelä-Savon Vesilaitos. Dessa två är aktiebolag som ägs av St. Michel stad. St. Michel stad ställde en garanti som säkerhet för dessa fordringar. |
| --- | --- |

(12)

Sedan 2000 har Järvi-Suomen Portti åtminstone delvis inte kunnat betala obetalda el- och vattenräkningar från Etelä-Savon Energia och Etelä-Savon Vesilaitos. Dessa två är aktiebolag som ägs av St. Michel stad. St. Michel stad ställde en garanti som säkerhet för dessa fordringar.

| (13) | Den 31 december 2006 utlöstes garantin och St. Michel stad utfärdade ett lån på 682 087,10 EUR till Järvi-Suomen Portti. Detta belopp är en klumpsumma för obetalda fakturor och ackumulerad dröjsmålsränta. St. Michel stad och Järvi-Suomen Portti enades om en räntesats på Euribor 1 år och en låneperiod som löper till och med den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och i företagets lösa egendom (åtgärd 4) |
| --- | --- |

(13)

Den 31 december 2006 utlöstes garantin och St. Michel stad utfärdade ett lån på 682 087,10 EUR till Järvi-Suomen Portti. Detta belopp är en klumpsumma för obetalda fakturor och ackumulerad dröjsmålsränta. St. Michel stad och Järvi-Suomen Portti enades om en räntesats på Euribor 1 år och en låneperiod som löper till och med den 31 december 2015. Säkerhet ställdes genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och i företagets lösa egendom (åtgärd 4)

| (14) | Järvi-Suomen Portti återbetalade inte fordringarna till St. Michel stad. Sedan mars 2006 har andelslaget endast återbetalat följande belopp i ränta till St. Michel stad: | Ursprunglig fordran | Räntebetalningar mellan 1 mars 2006 och 2 januari 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Åtgärd 2a | 4 000 000,00 | 115 333,39 |
| Åtgärd 2b | 1 356 895,00 | 166 893,14 |
| Åtgärd 3 | 281 982,06 | 36 974,60 |
| Åtgärd 4 | 682 087,10 | 83 894,23 |

(14)

Järvi-Suomen Portti återbetalade inte fordringarna till St. Michel stad. Sedan mars 2006 har andelslaget endast återbetalat följande belopp i ränta till St. Michel stad:

Ursprunglig fordran

Räntebetalningar mellan 1 mars 2006 och 2 januari 2009

Åtgärd 2a

4 000 000,00

115 333,39

Åtgärd 2b

1 356 895,00

166 893,14

Åtgärd 3

281 982,06

36 974,60

Åtgärd 4

682 087,10

83 894,23

1.2.2   Ställd säkerhet

| (15) | För åtgärd 2 och 4 ställdes säkerhet genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och genom inteckningar i företagets lösa egendom. Enligt de upplysningar som de finska myndigheterna lämnade den 20 februari 2009 är tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) värd omkring 10 miljoner EUR. St. Michel stad har hypoteksobligationer i prioritetsordning 2, 17, 22, 23, 32–43. När det gäller inteckningarna i företagets lösa egendom har St. Michel stad prioritetsordning 31–55. |
| --- | --- |

(15)

För åtgärd 2 och 4 ställdes säkerhet genom inteckningar i tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) och genom inteckningar i företagets lösa egendom. Enligt de upplysningar som de finska myndigheterna lämnade den 20 februari 2009 är tillverkningsanläggningen i Tikkala (St. Michel) värd omkring 10 miljoner EUR. St. Michel stad har hypoteksobligationer i prioritetsordning 2, 17, 22, 23, 32–43. När det gäller inteckningarna i företagets lösa egendom har St. Michel stad prioritetsordning 31–55.

1.2.3   Anmälda åtgärder

| (16) | Den 8 december beslutade stadsfullmäktige att genomföra följande åtgärder: |
| --- | --- |

(16)

Den 8 december beslutade stadsfullmäktige att genomföra följande åtgärder:

| (17) | En garanti på 2,75 miljoner EUR som täckning för ett lån från Tapiola Mutual Pension Insurance Company (nedan kallat Tapiola Pension), som ingår i koncernen Tapiola Yhtiöt) till Järvi-Suomen Portti på 5 819 807 EUR till en ränta på 3,65 %. Som ersättning för garantin anges i den anmälda åtgärden en engångsavgift på 4 %. Garantin beviljas för tio år (åtgärd 5). |
| --- | --- |

(17)

En garanti på 2,75 miljoner EUR som täckning för ett lån från Tapiola Mutual Pension Insurance Company (nedan kallat Tapiola Pension), som ingår i koncernen Tapiola Yhtiöt) till Järvi-Suomen Portti på 5 819 807 EUR till en ränta på 3,65 %. Som ersättning för garantin anges i den anmälda åtgärden en engångsavgift på 4 %. Garantin beviljas för tio år (åtgärd 5).

| (18) | Dessutom anmälde de finska myndigheterna omläggningen av lånen (åtgärd 6).






  a) | Uppskov med återbetalning av fordringar för vilka säkerhet ställts (åtgärd 2 och 4): Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 122 848 EUR under 2009 och 245 695 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp, som längst till och med den 1 juli 2015. |
| --- | --- | --- |

(18)

Dessutom anmälde de finska myndigheterna omläggningen av lånen (åtgärd 6).

a)

Uppskov med återbetalning av fordringar för vilka säkerhet ställts (åtgärd 2 och 4): Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 122 848 EUR under 2009 och 245 695 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp, som längst till och med den 1 juli 2015.

| b) | Uppskov med betalningen på lånet från 2005 (åtgärd 3): Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 140 991 EUR under 2009 och samma belopp under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2013. |
| --- | --- |

b)

Uppskov med betalningen på lånet från 2005 (åtgärd 3): Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 140 991 EUR under 2009 och samma belopp under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2013.

2.   FINLANDS STÅNDPUNKT

2.1   Åtgärder som beviljats före anmälan

Garanti beviljad i september 2000 (åtgärd 1)

| (19) | Enligt de finska myndigheternas skrivelse av den 16 februari 2009 beviljade St. Michel stad garantin under 2000 för ett lån från Tapiola Yhtiöt till Järvi-Suomen Portti i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom andelslaget vid den tidpunkten inte hade några svårigheter. |
| --- | --- |

(19)

Enligt de finska myndigheternas skrivelse av den 16 februari 2009 beviljade St. Michel stad garantin under 2000 för ett lån från Tapiola Yhtiöt till Järvi-Suomen Portti i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom andelslaget vid den tidpunkten inte hade några svårigheter.

Åtgärder under omstruktureringen

| (20) | Enligt de finska myndigheternas skrivelse av den 16 februari 2009 beviljades de lån som blev följden av att garantin löstes ut (åtgärd 2 och 4) i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom man ställde säkerhet i form av inteckningar. Dessutom blev de privata fordringsägarna [...] (14) och [...] fordringsägare med säkerhetsrätt tillsammans med St. Michel stad. Därmed skulle St. Michel stad ha agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(20)

Enligt de finska myndigheternas skrivelse av den 16 februari 2009 beviljades de lån som blev följden av att garantin löstes ut (åtgärd 2 och 4) i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom man ställde säkerhet i form av inteckningar. Dessutom blev de privata fordringsägarna [...] (14) och [...] fordringsägare med säkerhetsrätt tillsammans med St. Michel stad. Därmed skulle St. Michel stad ha agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (21) | Slutligen uppger de finska myndigheterna att omvandlingen av de obetalda räntorna till ett lån (åtgärd 3) gjordes i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom privata fordringsägare tillsammans med St. Michel stad omvandlade obetalda fordringar i form av räntor till lån. Enligt de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade den 11 februari 2009 gav privata företag lån på följande villkor:






  a) | Den 28 december 2005 omvandlade [...] räntor till ett lån på omkring 1 623 000 EUR med en låneperiod som löper till utgången av 2010. Räntan är Euribor 3 månader + 1,5 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja återbetala lånet under 2009. |
| --- | --- | --- |

(21)

Slutligen uppger de finska myndigheterna att omvandlingen av de obetalda räntorna till ett lån (åtgärd 3) gjordes i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom privata fordringsägare tillsammans med St. Michel stad omvandlade obetalda fordringar i form av räntor till lån. Enligt de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade den 11 februari 2009 gav privata företag lån på följande villkor:

a)

Den 28 december 2005 omvandlade [...] räntor till ett lån på omkring 1 623 000 EUR med en låneperiod som löper till utgången av 2010. Räntan är Euribor 3 månader + 1,5 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja återbetala lånet under 2009.

| b) | Den 29 december 2005 omvandlade [...] räntor till ett lån på omkring 1 532 500 EUR med en låneperiod som löper till utgången av 2010. Räntan är Euribor 3 månader + 2 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja återbetala lånet under 2009. |
| --- | --- |

b)

Den 29 december 2005 omvandlade [...] räntor till ett lån på omkring 1 532 500 EUR med en låneperiod som löper till utgången av 2010. Räntan är Euribor 3 månader + 2 %. Järvi-Suomen Portti förväntas börja återbetala lånet under 2009.

2.2   Anmälda åtgärder

Garanti

| (22) | Enligt de finska myndigheternas uppgifter den 20 februari 2009 kommer garantin för lånet från Tapiola Yhtiöt (åtgärd 5) att beviljas i samarbete med privata företag:






  a) | [...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 785 052 EUR. |
| --- | --- | --- |

(22)

Enligt de finska myndigheternas uppgifter den 20 februari 2009 kommer garantin för lånet från Tapiola Yhtiöt (åtgärd 5) att beviljas i samarbete med privata företag:

a)

[...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 785 052 EUR.

| b) | [...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 434 755 EUR. |
| --- | --- |

b)

[...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 434 755 EUR.

| c) | [...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 1,85 miljoner EUR. |
| --- | --- |

c)

[...] kommer att ställa garanti för ett belopp på 1,85 miljoner EUR.

Omläggning av lån

| (23) | Enligt anmälan kommer St. Michel stad att lägga om återbetalningen av lånen tillsammans och på lika villkor med de privata företagen [...], [...] och [...]. Enligt senare uppgifter kommer lånen från de privata företagen inte att läggas om utan omplaceras genom det lån som Tapiola Pension ska bevilja (se skrivelse av den 11 februari 2009). Enligt skrivelsen av den 11 februari 2009 och uppgifterna från den 20 februari 2009 ska följande lån omplaceras:






  a) | Lån på 250 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 10 juli 2007 till en ränta på Euribor 6 månader + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Det utestående beloppet uppgick den 20 februari 2009 till ca 152 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(23)

Enligt anmälan kommer St. Michel stad att lägga om återbetalningen av lånen tillsammans och på lika villkor med de privata företagen [...], [...] och [...]. Enligt senare uppgifter kommer lånen från de privata företagen inte att läggas om utan omplaceras genom det lån som Tapiola Pension ska bevilja (se skrivelse av den 11 februari 2009). Enligt skrivelsen av den 11 februari 2009 och uppgifterna från den 20 februari 2009 ska följande lån omplaceras:

a)

Lån på 250 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 10 juli 2007 till en ränta på Euribor 6 månader + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Det utestående beloppet uppgick den 20 februari 2009 till ca 152 000 EUR.

| b) | Ett lån på 850 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 9 juli 2007 till en ränta på Euribor 1 månad + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Det utestående beloppet uppgick den 20 februari 2009 till ca 487 570,76 EUR. |
| --- | --- |

b)

Ett lån på 850 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 9 juli 2007 till en ränta på Euribor 1 månad + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Det utestående beloppet uppgick den 20 februari 2009 till ca 487 570,76 EUR.

| c) | Ett lån på 600 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 9 juli 2007 till en ränta på Euribor 1 månad + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Den 20 februari 2009 var det utestående beloppet 392 172,02 EUR. |
| --- | --- |

c)

Ett lån på 600 000 EUR beviljat av [...] till Järvi-Suomen Portti den 9 juli 2007 till en ränta på Euribor 1 månad + 2 %. Lånet skulle ha varit återbetalat den 1 december 2008. Den 20 februari 2009 var det utestående beloppet 392 172,02 EUR.

| (24) | Enligt uppgifter från de finska myndigheterna den 20 februari 2009 kommer återbetalningen av lånen från [...] och [...] under 2005 att läggas om eller omplaceras. |
| --- | --- |

(24)

Enligt uppgifter från de finska myndigheterna den 20 februari 2009 kommer återbetalningen av lånen från [...] och [...] under 2005 att läggas om eller omplaceras.

| (25) | Enligt de finska myndigheternas anmälan har de privata företagen gått med på uppskov med återbetalningen av följande belopp:






  a) | [...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 811 500 EUR respektive 160 809 EUR under 2009 och 811 500 EUR respektive 321 618 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015. |
| --- | --- | --- |

(25)

Enligt de finska myndigheternas anmälan har de privata företagen gått med på uppskov med återbetalningen av följande belopp:

a)

[...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 811 500 EUR respektive 160 809 EUR under 2009 och 811 500 EUR respektive 321 618 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015.

| b) | [...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 766 250 EUR respektive 132 548 EUR under 2009 och 766 250 EUR respektive 265 097 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015. |
| --- | --- |

b)

[...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 766 250 EUR respektive 132 548 EUR under 2009 och 766 250 EUR respektive 265 097 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015.

| c) | [...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 89 871 EUR respektive 59 675 EUR under 2009 och 89 871 EUR respektive 119 350 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015. |
| --- | --- |

c)

[...]: Järvi-Suomen Portti förväntas återbetala 89 871 EUR respektive 59 675 EUR under 2009 och 89 871 EUR respektive 119 350 EUR under 2010. Enligt anmälan ska företaget få uppskov med återbetalningen av dessa belopp till 2011–2015.

3.   BEDÖMNING

| (26) | Först anmäldes en garanti och en omläggning av lån (åtgärd 5 och 6) som undsättningsstöd. Eftersom det visade sig att Järvi-Suomen Portti hade fått hjälp av staten vid flera tidigare tillfällen (åtgärd 1–4), är det nödvändigt att bedöma om den hjälpen kan utgöra statligt stöd och om detta stöd i så fall är förenligt med den gemensamma marknaden. Resultatet av bedömningen har också stora konsekvenser för analysen av de anmälda åtgärderna, särskilt på grund av engångsvillkoret. |
| --- | --- |

(26)

Först anmäldes en garanti och en omläggning av lån (åtgärd 5 och 6) som undsättningsstöd. Eftersom det visade sig att Järvi-Suomen Portti hade fått hjälp av staten vid flera tidigare tillfällen (åtgärd 1–4), är det nödvändigt att bedöma om den hjälpen kan utgöra statligt stöd och om detta stöd i så fall är förenligt med den gemensamma marknaden. Resultatet av bedömningen har också stora konsekvenser för analysen av de anmälda åtgärderna, särskilt på grund av engångsvillkoret.

| (27) | Kommissionen kommer först att bedöma om företaget var i svårigheter, eftersom detta är relevant både för tillämpningen av testet om en privat investerare i en marknadsekonomi och för om företaget varit berättigat till stöd enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (se nedan 3.1). Sedan kommer kommissionen att granska om det är fråga om stöd (se nedan 3.2) och om stödet i så fall är förenligt med den gemensamma marknaden (se nedan 3.3). |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen kommer först att bedöma om företaget var i svårigheter, eftersom detta är relevant både för tillämpningen av testet om en privat investerare i en marknadsekonomi och för om företaget varit berättigat till stöd enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (se nedan 3.1). Sedan kommer kommissionen att granska om det är fråga om stöd (se nedan 3.2) och om stödet i så fall är förenligt med den gemensamma marknaden (se nedan 3.3).

3.1   Företag i svårigheter

| (28) | Enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd (15) är ett företag i svårigheter ett företag som inte kan hejda förluster som utan offentliga myndigheters ingripande innebär att företaget nästan säkert är dömt att försvinna från marknaden på kort eller medellång sikt. I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd fastställs vissa förhållanden då ett företag kan antas vara i svårigheter. |
| --- | --- |

(28)

Enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd (15) är ett företag i svårigheter ett företag som inte kan hejda förluster som utan offentliga myndigheters ingripande innebär att företaget nästan säkert är dömt att försvinna från marknaden på kort eller medellång sikt. I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd fastställs vissa förhållanden då ett företag kan antas vara i svårigheter.

| (29) | Järvi-Suomen Portti kan anses ha varit i svårigheter enligt punkt 10 c i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd åtminstone från och med den 1 december 2008, när de finska skattemyndigheterna inledde ett konkursförfarande mot andelslaget. Dessutom uppgav de finska myndigheterna i anmälan av undsättningsstödet att företaget var i svårigheter enligt punkt 10 b i riktlinjerna, eftersom företaget hade förlorat hälften av sitt kapital och mer än en fjärdedel av det kapitalet hade förlorats under de föregående tolv månaderna. |
| --- | --- |

(29)

Järvi-Suomen Portti kan anses ha varit i svårigheter enligt punkt 10 c i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd åtminstone från och med den 1 december 2008, när de finska skattemyndigheterna inledde ett konkursförfarande mot andelslaget. Dessutom uppgav de finska myndigheterna i anmälan av undsättningsstödet att företaget var i svårigheter enligt punkt 10 b i riktlinjerna, eftersom företaget hade förlorat hälften av sitt kapital och mer än en fjärdedel av det kapitalet hade förlorats under de föregående tolv månaderna.

| (30) | Dessutom förefaller andelslaget ha varit i svårigheter tidigare, åtminstone sedan 2004, dvs. sedan omstruktureringen inleddes. I december 2004 kunde Järvi-Suomen Portti inte betala tillbaka de lån som Tapiola Yhtiöt beviljat år 2000, vilket gjorde att den garanti som ställts av St. Michel stad löstes ut. I december 2005 omvandlade Järvi-Suomen Porttis fordringsägare obetalda räntor till nya lån. Ett år senare, i december 2006, kunde andelslaget inte betala sina skulder till Etelä-Savon Energia och Etelä-Savon Vesilaitos, vilket gjorde att en annan garanti som St. Michel stad ställt löstes ut och i juli 2007 tvingades privata företag att bevilja nya lån. När det gäller finansräkenskaperna minskade EBIT från -3,5 miljoner EUR år 2006 till -8,9 miljoner EUR år 2007. |
| --- | --- |

(30)

Dessutom förefaller andelslaget ha varit i svårigheter tidigare, åtminstone sedan 2004, dvs. sedan omstruktureringen inleddes. I december 2004 kunde Järvi-Suomen Portti inte betala tillbaka de lån som Tapiola Yhtiöt beviljat år 2000, vilket gjorde att den garanti som ställts av St. Michel stad löstes ut. I december 2005 omvandlade Järvi-Suomen Porttis fordringsägare obetalda räntor till nya lån. Ett år senare, i december 2006, kunde andelslaget inte betala sina skulder till Etelä-Savon Energia och Etelä-Savon Vesilaitos, vilket gjorde att en annan garanti som St. Michel stad ställt löstes ut och i juli 2007 tvingades privata företag att bevilja nya lån. När det gäller finansräkenskaperna minskade EBIT från -3,5 miljoner EUR år 2006 till -8,9 miljoner EUR år 2007.

| (31) | Mot bakgrund av ovanstående redogörelse utgår kommissionen inledningsvis ifrån att Järvi-Suomen Portti har varit i svårigheter åtminstone sedan december 2004. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av ovanstående redogörelse utgår kommissionen inledningsvis ifrån att Järvi-Suomen Portti har varit i svårigheter åtminstone sedan december 2004.

3.2   Förekomst av statligt stöd

| (32) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (33) | För det första måste man bedöma om åtgärderna i form av lån, garantier och uppskov med betalningen utgör en fördel för mottagaren. Det råder ingen tvekan om att dessa åtgärder utgör en ekonomisk fördel för mottagaren. Finland hävdar dock att åtgärderna inte innebär en fördel som mottagaren normalt inte skulle få del av, eftersom myndigheterna inte har agerat annorlunda än vad en privat aktör skulle ha gjort under samma omständigheter. Kommissionen måste därför analysera åtgärderna mot bakgrund av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi (16). |
| --- | --- |

(33)

För det första måste man bedöma om åtgärderna i form av lån, garantier och uppskov med betalningen utgör en fördel för mottagaren. Det råder ingen tvekan om att dessa åtgärder utgör en ekonomisk fördel för mottagaren. Finland hävdar dock att åtgärderna inte innebär en fördel som mottagaren normalt inte skulle få del av, eftersom myndigheterna inte har agerat annorlunda än vad en privat aktör skulle ha gjort under samma omständigheter. Kommissionen måste därför analysera åtgärderna mot bakgrund av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi (16).

| (34) | I följande bedömning kommer tre typer av åtgärder att behandlas. För det första kommer garantin från september 2000 att bedömas, eftersom Järvi-Suomen Portti sannolikt inte var i svårigheter vid den tidpunkten. För det andra kommer åtgärder som St. Michel stad vidtagit under omstruktureringen att utvärderas. De åtgärderna är relevanta för analysen av det anmälda undsättningsstödet och engångsvillkoret. Slutligen kommer de åtgärder som anmäldes som undsättningsstöd att granskas. |
| --- | --- |

(34)

I följande bedömning kommer tre typer av åtgärder att behandlas. För det första kommer garantin från september 2000 att bedömas, eftersom Järvi-Suomen Portti sannolikt inte var i svårigheter vid den tidpunkten. För det andra kommer åtgärder som St. Michel stad vidtagit under omstruktureringen att utvärderas. De åtgärderna är relevanta för analysen av det anmälda undsättningsstödet och engångsvillkoret. Slutligen kommer de åtgärder som anmäldes som undsättningsstöd att granskas.

Garanti beviljad i september 2000 (åtgärd 1)

| (35) | Enligt det tillkännagivande om statliga garantier (17) som gällde vid den tidpunkten, kan åtgärden utgöra statligt stöd eftersom garantin täckte 100 % av lånet i fråga. Denna slutsats påverkas inte av det nya tillkännagivande om statliga garantier som nyligen trädde i kraft (18). Att bevilja garantin utan avgift, dvs. att i praktiken ta en finansiell risk utan att få något tillbaka, är inte något som en privat marknadsaktör skulle göra. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärden i fråga är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(35)

Enligt det tillkännagivande om statliga garantier (17) som gällde vid den tidpunkten, kan åtgärden utgöra statligt stöd eftersom garantin täckte 100 % av lånet i fråga. Denna slutsats påverkas inte av det nya tillkännagivande om statliga garantier som nyligen trädde i kraft (18). Att bevilja garantin utan avgift, dvs. att i praktiken ta en finansiell risk utan att få något tillbaka, är inte något som en privat marknadsaktör skulle göra. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärden i fråga är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

Åtgärder under omstruktureringen

| (36) | När det gäller Järvi-Suomen Porttis skulder till St. Michel stad, vilka uppkommit genom att garantierna lösts ut (åtgärd 2 och 4), och det lån som St. Michel stad beviljade under omstruktureringen (åtgärd 3), tvivlar kommissionen på att St. Michel stad har agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller Järvi-Suomen Porttis skulder till St. Michel stad, vilka uppkommit genom att garantierna lösts ut (åtgärd 2 och 4), och det lån som St. Michel stad beviljade under omstruktureringen (åtgärd 3), tvivlar kommissionen på att St. Michel stad har agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (37) | Järvi-Suomen Portti förefaller ha varit i svårigheter åtminstone sedan december 2004, dvs. sedan omstruktureringen inleddes. Det är inte sannolikt att en marknadsaktör skulle ha beviljat medel på samma villkor till ett företag i svårigheter.






  a) | Åtgärd 2 beviljades i december 2004 med en ränta på Euribor 1 år – 1,5 % respektive Euribor 1 år. Den 16 december 2004 uppgick Euribor 1 år till 2,266 % (19), vilket är lägre än den referensränta som fastställts med kommissionens metod för beräkning av räntor för lån till sunda företag (20). I december 2004 skulle referensräntan för Finland ha varit 4,43 %. |
| --- | --- | --- |

(37)

Järvi-Suomen Portti förefaller ha varit i svårigheter åtminstone sedan december 2004, dvs. sedan omstruktureringen inleddes. Det är inte sannolikt att en marknadsaktör skulle ha beviljat medel på samma villkor till ett företag i svårigheter.

a)

Åtgärd 2 beviljades i december 2004 med en ränta på Euribor 1 år – 1,5 % respektive Euribor 1 år. Den 16 december 2004 uppgick Euribor 1 år till 2,266 % (19), vilket är lägre än den referensränta som fastställts med kommissionens metod för beräkning av räntor för lån till sunda företag (20). I december 2004 skulle referensräntan för Finland ha varit 4,43 %.

| b) | Åtgärd 4 beviljades i december 2006 till en ränta på Euribor 1 år, även det lägre än referensräntan för Finland (21). |
| --- | --- |

b)

Åtgärd 4 beviljades i december 2006 till en ränta på Euribor 1 år, även det lägre än referensräntan för Finland (21).

Eftersom referensräntan anses vara marknadsräntan för sunda företag och eftersom Järvi-Suomen Portti uppenbarligen var i svårigheter vid den tidpunkten, finner kommissionen det högst osannolikt att en privat fordringsägare skulle ha beviljat lånen till en så låg ränta.

| (38) | När det gäller omvandlingen av obetalda räntor till ett lån år 2005 (åtgärd 3) måste man också beakta att Järvi-Suomen Portti höll på att omstruktureras och förefaller ha varit i svårigheter. Dessutom var räntan för lånet Euribor 3 månader + 0,3 %, vilket var lägre än räntorna för lån till sunda företag enligt kommissionens metod. De finska myndigheterna anser att St. Michel stad agerade på lika villkor med privata företag. Kommissionen tvivlar på detta eftersom räntorna på lånen från de privata företagen är högre än räntan på lånet från St. Michel stad. Räntan på lånet från St. Michel stad var Euribor 3 månader + 0,3 %, räntan på lånet från [...] var Euribor 3 månader + 1,5 % och räntan på lånet från [...] var Euribor 3 månader + 2,0 %. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller omvandlingen av obetalda räntor till ett lån år 2005 (åtgärd 3) måste man också beakta att Järvi-Suomen Portti höll på att omstruktureras och förefaller ha varit i svårigheter. Dessutom var räntan för lånet Euribor 3 månader + 0,3 %, vilket var lägre än räntorna för lån till sunda företag enligt kommissionens metod. De finska myndigheterna anser att St. Michel stad agerade på lika villkor med privata företag. Kommissionen tvivlar på detta eftersom räntorna på lånen från de privata företagen är högre än räntan på lånet från St. Michel stad. Räntan på lånet från St. Michel stad var Euribor 3 månader + 0,3 %, räntan på lånet från [...] var Euribor 3 månader + 1,5 % och räntan på lånet från [...] var Euribor 3 månader + 2,0 %.

| (39) | Kommissionen tvivlar också på att en privat fordringsägare i en marknadsekonomi skulle ha gått med på en omläggning av lånen på det sätt som St. Michel stad godtagit. St. Michel stad gav uppskov med återbetalningen av åtgärderna 2 och 4 i början av omstruktureringen och senare minst en gång under 2005, när obetalade räntor omvandlades till ett lån (åtgärd 3). Järvi-Suomen Portti förefaller inte ha återbetalat några räntor före 2006, och även senare endast låga räntor, som framgår av tabellen ovan. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen tvivlar också på att en privat fordringsägare i en marknadsekonomi skulle ha gått med på en omläggning av lånen på det sätt som St. Michel stad godtagit. St. Michel stad gav uppskov med återbetalningen av åtgärderna 2 och 4 i början av omstruktureringen och senare minst en gång under 2005, när obetalade räntor omvandlades till ett lån (åtgärd 3). Järvi-Suomen Portti förefaller inte ha återbetalat några räntor före 2006, och även senare endast låga räntor, som framgår av tabellen ovan.

| (40) | Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 2, 3 och 4 är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eller med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(40)

Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 2, 3 och 4 är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eller med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi.

Anmälda åtgärder

| (41) | När det gäller den anmälda åtgärden (åtgärd 5) tvivlar kommissionen på att St. Michel stad agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller den anmälda åtgärden (åtgärd 5) tvivlar kommissionen på att St. Michel stad agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (42) | Enligt de finska myndigheterna har St. Michel stad för avsikt att bevilja garantin tillsammans med de privata företagen [...] och [...]. Garantin från St. Michel stad skulle uppgå till 2,75 miljoner EUR och garantierna från [...] och [...] till 434 755 EUR respektive 785 052 EUR. |
| --- | --- |

(42)

Enligt de finska myndigheterna har St. Michel stad för avsikt att bevilja garantin tillsammans med de privata företagen [...] och [...]. Garantin från St. Michel stad skulle uppgå till 2,75 miljoner EUR och garantierna från [...] och [...] till 434 755 EUR respektive 785 052 EUR.

| (43) | Kommissionen tvivlar på att [...] och [...] har för avsikt att bevilja garantierna på lika villkor med St. Michel stad. De finska myndigheterna uppgav att det nya lånet från Tapiola Pension som garantin ska täcka kommer att ersätta vissa av de lån som tidigare beviljats av de privata företagen, men att det inte kommer att ersätta några av de ovannämnda lånen från St. Michel stad. Dessutom kommer St. Michel stad att ställa garanti för största delen av lånet. De privata företagen har därför haft ett incitament att bevilja garantier. Vid första påseendet förefaller garantierna därför inte ha beviljats på lika villkor. Den garanti som St. Michel stad ställt förefaller därför inte vara förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen tvivlar på att [...] och [...] har för avsikt att bevilja garantierna på lika villkor med St. Michel stad. De finska myndigheterna uppgav att det nya lånet från Tapiola Pension som garantin ska täcka kommer att ersätta vissa av de lån som tidigare beviljats av de privata företagen, men att det inte kommer att ersätta några av de ovannämnda lånen från St. Michel stad. Dessutom kommer St. Michel stad att ställa garanti för största delen av lånet. De privata företagen har därför haft ett incitament att bevilja garantier. Vid första påseendet förefaller garantierna därför inte ha beviljats på lika villkor. Den garanti som St. Michel stad ställt förefaller därför inte vara förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (44) | Den anmälda omläggningen av lånen (åtgärd 6) måste bedömas med hjälp av testet om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Återbetalningsavtal med offentliga fordringsägare omfattas inte av artikel 87.1 i EG-fördraget om privata fordringsägare skulle ha fattat samma beslut för att få tillbaka en så stor del som möjligt av sina fordringar (22). Enligt de finska myndigheterna planerar St. Michel stad att lägga om lånen tillsammans med de privata fordringsägarna [...], [...] och [...] (se punkt 22 ovan). Kommissionen tvivlar på att de privata fordringsägarna ger uppskov med återbetalningen på lika villkor. Vissa av de lån som beviljats av de privata fordringsägarna skulle faktiskt ha ersatts av det nya lån som Tapiola Pension ska bevilja. Järvi-Suomen Portti kommer därför inte att betala tillbaka till de privata företagen under 2009 och 2010, utan kommer i stället att betala till Tapiola Pension från 2011 till 2015. Däremot kommer de lån som St. Michel stad har beviljat inte att ersättas av det nya lånet från Tapiola Pension. Detta kan inte betraktas som uppskov på lika villkor. Dessutom kan man ifrågasätta om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi skulle acceptera en fortlöpande omläggning av lån på det sätt som St. Michel stad gjort, när man har gått med på flera uppskov med återbetalningen åtminstone sedan 2004. Man bör lägga märke till att St. Michel stad beviljade ytterligare finansiella medel till stödmottagaren, trots att denna inte hade genomfört omläggningsavtalen (23). |
| --- | --- |

(44)

Den anmälda omläggningen av lånen (åtgärd 6) måste bedömas med hjälp av testet om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Återbetalningsavtal med offentliga fordringsägare omfattas inte av artikel 87.1 i EG-fördraget om privata fordringsägare skulle ha fattat samma beslut för att få tillbaka en så stor del som möjligt av sina fordringar (22). Enligt de finska myndigheterna planerar St. Michel stad att lägga om lånen tillsammans med de privata fordringsägarna [...], [...] och [...] (se punkt 22 ovan). Kommissionen tvivlar på att de privata fordringsägarna ger uppskov med återbetalningen på lika villkor. Vissa av de lån som beviljats av de privata fordringsägarna skulle faktiskt ha ersatts av det nya lån som Tapiola Pension ska bevilja. Järvi-Suomen Portti kommer därför inte att betala tillbaka till de privata företagen under 2009 och 2010, utan kommer i stället att betala till Tapiola Pension från 2011 till 2015. Däremot kommer de lån som St. Michel stad har beviljat inte att ersättas av det nya lånet från Tapiola Pension. Detta kan inte betraktas som uppskov på lika villkor. Dessutom kan man ifrågasätta om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi skulle acceptera en fortlöpande omläggning av lån på det sätt som St. Michel stad gjort, när man har gått med på flera uppskov med återbetalningen åtminstone sedan 2004. Man bör lägga märke till att St. Michel stad beviljade ytterligare finansiella medel till stödmottagaren, trots att denna inte hade genomfört omläggningsavtalen (23).

| (45) | Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 5 och 6 är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eller med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(45)

Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 5 och 6 är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eller med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi.

Slutsats om förekomst av statligt stöd

| (46) | Med hänvisning till de förhållanden som beskrivits ovan anser kommissionen att åtgärderna i form av garantier, lån och omläggning av lån utgör en fördel för Järvi-Suomen Portti, eftersom mottagaren inte skulle ha kunnat få finansiering på marknaden på dessa villkor. |
| --- | --- |

(46)

Med hänvisning till de förhållanden som beskrivits ovan anser kommissionen att åtgärderna i form av garantier, lån och omläggning av lån utgör en fördel för Järvi-Suomen Portti, eftersom mottagaren inte skulle ha kunnat få finansiering på marknaden på dessa villkor.

| (47) | Dessutom anser kommissionen att alla åtgärder uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i EG-fördraget. Åtgärderna är finansierade med statliga medel, eftersom de har beviljats direkt av det lokala styret och med dess medel. Dessutom är åtgärderna selektiva, eftersom de endast gäller Järvi-Suomen Portti. De selektiva bidragen kan antas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater genom att ett företag får en fördel jämfört med konkurrenterna, som inte får något stöd. Det förekommer dessutom handel med köttprodukter mellan medlemsstater, och det är inom den sektorn som stödmottagaren är verksam. |
| --- | --- |

(47)

Dessutom anser kommissionen att alla åtgärder uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i EG-fördraget. Åtgärderna är finansierade med statliga medel, eftersom de har beviljats direkt av det lokala styret och med dess medel. Dessutom är åtgärderna selektiva, eftersom de endast gäller Järvi-Suomen Portti. De selektiva bidragen kan antas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater genom att ett företag får en fördel jämfört med konkurrenterna, som inte får något stöd. Det förekommer dessutom handel med köttprodukter mellan medlemsstater, och det är inom den sektorn som stödmottagaren är verksam.

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (48) | Kommissionen anser vid första påseendet att de åtgärder som beviljats före anmälan och den nu anmälda åtgärden till förmån för Järvi-Suomen Portti utgör statligt stöd. Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga på de åtgärder som vidtagits till förmån för Järvi-Suomen Portti. Därför måste åtgärdernas förenlighet granskas mot bakgrund av undantagen i artikel 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen anser vid första påseendet att de åtgärder som beviljats före anmälan och den nu anmälda åtgärden till förmån för Järvi-Suomen Portti utgör statligt stöd. Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga på de åtgärder som vidtagits till förmån för Järvi-Suomen Portti. Därför måste åtgärdernas förenlighet granskas mot bakgrund av undantagen i artikel 87.3 i EG-fördraget.

3.3.1   Garanti beviljad i september 2000 (åtgärd 1)

| (49) | De finska myndigheterna hänvisade inte till någon grund för åtgärdens förenlighet. Garantin förefaller inte vara berättigad till ett undantag enligt artikel 87.3 och inte heller uppfyller den villkoren i 1999 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd (24), som var i kraft vid den tidpunkten. Åtgärden kan därför vid första påseendet betraktas som driftsstöd oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(49)

De finska myndigheterna hänvisade inte till någon grund för åtgärdens förenlighet. Garantin förefaller inte vara berättigad till ett undantag enligt artikel 87.3 och inte heller uppfyller den villkoren i 1999 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd (24), som var i kraft vid den tidpunkten. Åtgärden kan därför vid första påseendet betraktas som driftsstöd oförenligt med den gemensamma marknaden.

3.3.2   Åtgärder som beviljats under omstruktureringen (åtgärderna 2–4)

| (50) | Det främsta syftet med det stöd som beviljades under omstruktureringen tycks ha varit att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Det är för närvarande inte möjligt att fastställa när Järvi-Suomen Porttis påstådda svårigheter började. Företaget förefaller dock ha varit ett företag i svårigheter under hela omstruktureringen. Endast undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget, som tillåter statligt stöd som beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan därför tillämpas på åtgärderna 2–4. Stödet kan därför anses förenligt endast på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget om villkoren i 2004 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd (25) iakttas. |
| --- | --- |

(50)

Det främsta syftet med det stöd som beviljades under omstruktureringen tycks ha varit att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Det är för närvarande inte möjligt att fastställa när Järvi-Suomen Porttis påstådda svårigheter började. Företaget förefaller dock ha varit ett företag i svårigheter under hela omstruktureringen. Endast undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget, som tillåter statligt stöd som beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan därför tillämpas på åtgärderna 2–4. Stödet kan därför anses förenligt endast på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget om villkoren i 2004 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd (25) iakttas.

| (51) | I detta skede förefaller man inte ha följt kriterierna för förenligt undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Enligt punkt 34 och följande i 2004 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd ska omstruktureringen syfta till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. I detta skede har kommissionen endast begränsad kännedom om de omstruktureringsåtgärder som Järvi-Suomen Portti vidtagit sedan 2004. Den ständigt pågående omstruktureringen förefaller inte ha varit framgångsrik, eftersom skattemyndigheterna väckte talan om inledning av ett konkursförfarande mot Järvi-Suomen Portti i december 2008. Kommissionen tvivlar därför på att företagets långsiktiga lönsamhet kan uppnås genom de omstruktureringsåtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

(51)

I detta skede förefaller man inte ha följt kriterierna för förenligt undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Enligt punkt 34 och följande i 2004 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd ska omstruktureringen syfta till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. I detta skede har kommissionen endast begränsad kännedom om de omstruktureringsåtgärder som Järvi-Suomen Portti vidtagit sedan 2004. Den ständigt pågående omstruktureringen förefaller inte ha varit framgångsrik, eftersom skattemyndigheterna väckte talan om inledning av ett konkursförfarande mot Järvi-Suomen Portti i december 2008. Kommissionen tvivlar därför på att företagets långsiktiga lönsamhet kan uppnås genom de omstruktureringsåtgärder som vidtagits.

| (52) | När det gäller de övriga kriterierna för omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004 kan kommissionen inte, i avsaknad av en anmälan och en omstruktureringsplan, avgöra om stödet begränsades till vad som är absolut nödvändigt (punkt 43 och följande i riktlinjerna från 2004) och om otillbörlig snedvridning av konkurrensen har kunnat undvikas (punkt 38 och följande i riktlinjerna från 2004). |
| --- | --- |

(52)

När det gäller de övriga kriterierna för omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004 kan kommissionen inte, i avsaknad av en anmälan och en omstruktureringsplan, avgöra om stödet begränsades till vad som är absolut nödvändigt (punkt 43 och följande i riktlinjerna från 2004) och om otillbörlig snedvridning av konkurrensen har kunnat undvikas (punkt 38 och följande i riktlinjerna från 2004).

| (53) | De åtgärder som beviljades under omstruktureringen (åtgärderna 2, 3 och 4) har inte anmälts. Mot denna bakgrund förefaller de vid första påseendet vara olagligt och oförenligt omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(53)

De åtgärder som beviljades under omstruktureringen (åtgärderna 2, 3 och 4) har inte anmälts. Mot denna bakgrund förefaller de vid första påseendet vara olagligt och oförenligt omstruktureringsstöd.

3.3.3   Anmälda åtgärder

| (54) | Finland anmälde inledningsvis en garanti (åtgärd 5) och ett uppskov med återbetalning (åtgärd 6) som undsättningsstöd enligt riktlinjerna om undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004. Kommissionen betraktar undsättningsstöd som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, om det uppfyller kriterierna i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004. |
| --- | --- |

(54)

Finland anmälde inledningsvis en garanti (åtgärd 5) och ett uppskov med återbetalning (åtgärd 6) som undsättningsstöd enligt riktlinjerna om undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004. Kommissionen betraktar undsättningsstöd som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, om det uppfyller kriterierna i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004.

| (55) | Järvi-Suomen Portti kan betraktas som ett företag berättigat till stöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd, eftersom det uppfyller kriterierna för ett företag i svårigheter i punkt 10 c i riktlinjerna från 2004. |
| --- | --- |

(55)

Järvi-Suomen Portti kan betraktas som ett företag berättigat till stöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd, eftersom det uppfyller kriterierna för ett företag i svårigheter i punkt 10 c i riktlinjerna från 2004.

| (56) | Kommissionen tvivlar dock starkt på att undsättningsstödet uppfyller kriterierna för undsättningsstöd enligt punkt 25 i riktlinjerna från 2004. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen tvivlar dock starkt på att undsättningsstödet uppfyller kriterierna för undsättningsstöd enligt punkt 25 i riktlinjerna från 2004.

| (57) | Först och främst måste ett omstruktureringsstöd uppfylla engångsvillkoret som fastställs i punkt 72 och följande och punkt 25 e i riktlinjerna från 2004, dvs. att inget nytt undsättningsstöd kan godkännas om undsättnings- eller omstruktureringsstöd har beviljats tidigare. Kommissionen tvivlar på att de anmälda åtgärderna är förenliga med detta villkor, eftersom St. Michel stad tidigare förefaller ha beviljat olika former av olagligt och oförenligt omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(57)

Först och främst måste ett omstruktureringsstöd uppfylla engångsvillkoret som fastställs i punkt 72 och följande och punkt 25 e i riktlinjerna från 2004, dvs. att inget nytt undsättningsstöd kan godkännas om undsättnings- eller omstruktureringsstöd har beviljats tidigare. Kommissionen tvivlar på att de anmälda åtgärderna är förenliga med detta villkor, eftersom St. Michel stad tidigare förefaller ha beviljat olika former av olagligt och oförenligt omstruktureringsstöd.

| (58) | För det andra tvivlar kommissionen på att de anmälda åtgärderna är förenliga med punkt 25 a i riktlinjerna för undsättnings- och omsättningsstöd från 2004. Avgiften för garantin är endast 4 % för tio år, vilket betyder att årsavgiften endast är 0,4 %. Räntan för det garanterade lånet är 3,75 %, vilket är lägre än den referensränta som fastställts med kommissionens metod för att beräkna ränta för lån till sunda företag (26) plus 100 räntepunkter (för mars 2009 skulle räntan vara 3,47 % plus 100 räntepunkter). |
| --- | --- |

(58)

För det andra tvivlar kommissionen på att de anmälda åtgärderna är förenliga med punkt 25 a i riktlinjerna för undsättnings- och omsättningsstöd från 2004. Avgiften för garantin är endast 4 % för tio år, vilket betyder att årsavgiften endast är 0,4 %. Räntan för det garanterade lånet är 3,75 %, vilket är lägre än den referensränta som fastställts med kommissionens metod för att beräkna ränta för lån till sunda företag (26) plus 100 räntepunkter (för mars 2009 skulle räntan vara 3,47 % plus 100 räntepunkter).

| (59) | Slutligen är stödet inte förenligt med punkt 25 c i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004, eftersom det inte är begränsat till sex månader. Garantin kommer att beviljas för tio år och omläggningen av lånen kommer att vara längre än sex månader. Trots de finska myndigheternas åtagande att garantin ska upphöra efter sex månader eller att en omstrukturerings- eller likvidationsplan ska lämnas till kommissionen inom denna tidsperiod, är kommissionen inte övertygad om att beslutet i St. Michels stadsfullmäktige att bevilja garantin återspeglar det faktum att den ska upphöra efter sex månader. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen är stödet inte förenligt med punkt 25 c i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 2004, eftersom det inte är begränsat till sex månader. Garantin kommer att beviljas för tio år och omläggningen av lånen kommer att vara längre än sex månader. Trots de finska myndigheternas åtagande att garantin ska upphöra efter sex månader eller att en omstrukturerings- eller likvidationsplan ska lämnas till kommissionen inom denna tidsperiod, är kommissionen inte övertygad om att beslutet i St. Michels stadsfullmäktige att bevilja garantin återspeglar det faktum att den ska upphöra efter sex månader.

| (60) | Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 5 och 6 kan betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(60)

Mot denna bakgrund tvivlar kommissionen på att åtgärderna 5 och 6 kan betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden.

3.3.4   Slutsatser om stödets förenlighet

| (61) | Mot denna bakgrund och mot bakgrund av de uppgifter kommissionen för närvarande har, tvivlar den på att den garanti som beviljades 2000 är förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen i EG-fördraget förefaller vara tillämpligt. När det gäller den garanti som beviljades under omstruktureringen och det nu anmälda stödet tvivlar kommissionen på att de är förenliga med den gemensamma marknaden som undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Med tanke på att stödmottagaren för närvarande är ett företag i svårigheter, som förefaller ha varit i svårigheter även tidigare, förefaller inget annat undantag i EG-fördraget vara tillämpligt. |
| --- | --- |

(61)

Mot denna bakgrund och mot bakgrund av de uppgifter kommissionen för närvarande har, tvivlar den på att den garanti som beviljades 2000 är förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen i EG-fördraget förefaller vara tillämpligt. När det gäller den garanti som beviljades under omstruktureringen och det nu anmälda stödet tvivlar kommissionen på att de är förenliga med den gemensamma marknaden som undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Med tanke på att stödmottagaren för närvarande är ett företag i svårigheter, som förefaller ha varit i svårigheter även tidigare, förefaller inget annat undantag i EG-fördraget vara tillämpligt.

| (62) | Därför finner kommissionen vid första påseendet att de granskade åtgärderna förefaller oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(62)

Därför finner kommissionen vid första påseendet att de granskade åtgärderna förefaller oförenliga med den gemensamma marknaden.

4.   SLUTSATS

| (63) | Mycket tyder på att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd och på grundval av de uppgifter som medlemsstaten lämnat in, tvivlar kommissionen starkt på att de är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(63)

Mycket tyder på att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd och på grundval av de uppgifter som medlemsstaten lämnat in, tvivlar kommissionen starkt på att de är förenliga med den gemensamma marknaden.

Beslut

| 1. | Mot denna bakgrund har kommissionen beslutat att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och uppmanar Finland att inom en månad från






  — | Järvi-Suomen Porttis reviderade årsredovisningar för perioden 2000–2008. |
| --- | --- | --- |

1.

Mot denna bakgrund har kommissionen beslutat att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och uppmanar Finland att inom en månad från

—

Järvi-Suomen Porttis reviderade årsredovisningar för perioden 2000–2008.

| — | Detaljerade uppgifter om obetalda lån och skulder till offentliga organ, till exempel skattemyndigheterna eller socialförsäkringssystemet, särskilt obetalda belopp. |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om obetalda lån och skulder till offentliga organ, till exempel skattemyndigheterna eller socialförsäkringssystemet, särskilt obetalda belopp.

| — | Kopior av beslut i St. Michels stadsfullmäktige den 19 december 2005 och den 8 december 2008 och av alla andra eventuella beslut i stadsfullmäktige om finansiella åtgärder till förmån för Järvi-Suomen Portti. |
| --- | --- |

—

Kopior av beslut i St. Michels stadsfullmäktige den 19 december 2005 och den 8 december 2008 och av alla andra eventuella beslut i stadsfullmäktige om finansiella åtgärder till förmån för Järvi-Suomen Portti.

| — | Detaljerade uppgifter om den omläggning av lån som planeras i den omstruktureringsplan som tingsrätten i St. Michels godkände den 30 januari 2006. |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om den omläggning av lån som planeras i den omstruktureringsplan som tingsrätten i St. Michels godkände den 30 januari 2006.

| — | Uppgifter om konkursförfarandet mot Järvi-Suomen Portti. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om konkursförfarandet mot Järvi-Suomen Portti.

| — | Detaljerade uppgifter om garantin för obetalda el- och vattenfakturor från Etelä-Savon Energi och Etelä-Savon Vesilaitos. |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om garantin för obetalda el- och vattenfakturor från Etelä-Savon Energi och Etelä-Savon Vesilaitos.

| — | Översikt över företagets skulder under åren 2000–2008. |
| --- | --- |

—

Översikt över företagets skulder under åren 2000–2008.

| — | Uppgifter om villkoren för de garantier som ska beviljas av de privata företagen [...] och [...] för lånet från Tapiola Pension, särskilt om varaktighet och garantiavgift. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om villkoren för de garantier som ska beviljas av de privata företagen [...] och [...] för lånet från Tapiola Pension, särskilt om varaktighet och garantiavgift.

| 2. | Kommissionen uppmanar Finland att utan dröjsmål skicka en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanar Finland att utan dröjsmål skicka en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

| 3. | Kommissionen vill uppmärksamma er på artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, där det anges att medlemsstaten får återkräva allt olagligt stöd från mottagaren. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen vill uppmärksamma er på artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, där det anges att medlemsstaten får återkräva allt olagligt stöd från mottagaren.

| 4. | Kommissionen förvarnar Finland om att den kommer att informera berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en lämplig sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer också att informera Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.» |
| --- | --- |

4.

Kommissionen förvarnar Finland om att den kommer att informera berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en lämplig sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer också att informera Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.»

---

(1)  Liikesalaisuus

1

(2)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

2

(3)  Kun valtio on osallisena liiketoimissa, markkinataloussijoittajaperiaatetta sovelletaan arvioitaessa edun mahdollista olemassaoloa. Tavoitteena on määritellä, toimiiko valtio tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa (valtio kaupallisena toimijana) vai toimiiko se julkisena viranomaisena.

3

(4)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14, 4.2. kohta).

4

(5)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

5

(6)  http://www.euribor.org/html/download/euribor_2004.txt

6

(7)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

7

(8)  Esimerkiksi 29. joulukuuta 2006 12 kuukauden euribor oli 4,028 prosenttia, ks. http://www.euribor.org/html/download/euribor_2006.txt Suomen viitekorko oli 4,36 prosenttia, ks. http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

8

(9)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio (Kok. 1999, s. I-2459).

9

(10)  Asia T-36/99, Lenzing v. komissio (Kok. 2004, s. II-3597).

10

(11)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2).

11

(12)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

12

(13)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

13

(14)  Affärshemlighet

14

(15)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

15

(16)  När staten deltar i affärstransaktioner är principen om en privat investerare i en marknadsekonomi ett riktmärke vid bedömningen av om det är en fördel eller inte. Syftet är att fastställa om staten agerar på normala marknadsvillkor (staten som ekonomisk aktör) eller om den agerar som en offentlig myndighet.

16

(17)  kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier, EUT C 71, 20.6.2008, s. 14.

17

(18)  Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier, EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

18

(19)  http://www.euribor.org/html/download/euribor_2004.txt

19

(20)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor, EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

20

(21)  Den 29 december 2006 uppgick Euribor 1 år till 4,028 %, se http://www.euribor.org/html/download/euribor_2006.txt Referensräntan för Finland var 4,36 %, se http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

21

(22)  Mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2459.

22

(23)  Mål T-36/99, Lenzing mot kommissionen, REG 2004, s. II-3597.

23

(24)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

24

(25)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

25

(26)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor, EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

26

---

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/31

---

ΚΡΑΤΙΚΗ ΕΝΙΣΧΥΣΗ — ΓΕΡΜΑΝΊΑ ΚΑΙ ΑΥΣΤΡΊΑ

Κρατική Ενίσχυση C16/2009 (πρώην N 254/2009) — BayernLB — Γερμανία και Hypo Group Alpe Adria — Αυστρία

Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 134/08

Με επιστολή της 12ης Μαΐου 2009 που αναδημοσιεύεται στην αυθεντική γλώσσα του κειμένου της επιστολής στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη, η Επιτροπή κοινοποίησε στη Γερμανία την απόφασή της να κινήσει τη διαδικασία του άρθρου 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης ΕΚ σχετικά με το προαναφερόμενο μέτρο.

Τα ενδιαφερόμενα μέρη μπορούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους επί του μέτρου για το οποίο η Επιτροπή κινεί τη διαδικασία, μέσα σε δύο εβδομάδες από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στη Γερμανία και στην Αυστρία. Το απόρρητο της ταυτότητας του ενδιαφερόμενου μέρους που υποβάλει τις παρατηρήσεις μπορεί να ζητηθεί γραπτώς, με μνεία των σχετικών λόγων.

Διαδικασία

Στις 29 Απριλίου 2009, η Γερμανία κοινοποίησε στην Επιτροπή σχέδιο αναδιάρθρωσης για την BayernLB. Στις 29 Απριλίου 2009, η Αυστρία υπέβαλε σχέδιο βιωσιμότητας για την HGAA.

Περιγραφή

Η BayernLB είναι γερμανική Landesbank με έδρα το Μόναχο. Η BayernLB είναι διεθνής εμπορική τράπεζα. Το επίκεντρο των επιχειρηματικών δραστηριοτήτων της BayernLB είναι η Γερμανία και άλλες επιλεγμένες ευρωπαϊκές χώρες. Το Δεκέμβριο του 2008, η BayernLB χρειάστηκε επειγόντως ενίσχυση του βασικού κεφαλαίου της.

Στο πλαίσιο αυτό, το ομοσπονδιακό κράτος της Βαυαρίας έλαβε δύο μέτρα που συνίσταντο σε αύξηση του βασικού κεφαλαίου της BayernLB κατά 10 δις EUR και σε προστατευτική εγγύηση για το χαρτοφυλάκιο ABS της BayernLB ποσού ύψους 4,8 δις EUR. Στις 18 Δεκεμβρίου 2008, η Επιτροπή ενέκρινε τα εν λόγω μέτρα βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ για περίοδο έξη μηνών ή μέχρι την υποβολή αξιόπιστου και τεκμηριωμένου σχεδίου αναδιάρθρωσης για την τράπεζα.

Η HGAA είναι θυγατρική της BayernLB και διεθνής οικονομικός όμιλος. Οι τραπεζικές δραστηριότητες της HGAA περιλαμβάνουν δάνεια, υπηρεσίες πληρωμής, τεκμηρίωση εξαγωγικών πιστώσεων, καταθέσεις, αλλά και πώληση επενδυτικών προϊόντων και υπηρεσίες διαχείρισης περιουσιακών στοιχείων. Η HGAA δραστηριοποιείται στην περιοχή της Alpe-Adria. Το Δεκέμβριο του 2008, η HGAA έλαβε 0,7 δις EUR από την BayernLB και 0,9 δις EUR από τη Δημοκρατία της Αυστρίας βάσει του αυστριακού καθεστώτος διάσωσης έκτακτης ανάγκης για τον τραπεζικό τομέα.

Η BayernLB συνέταξε σχέδιο αναδιάρθρωσης που λήγει το 2013, με στόχο την αποκατάσταση της βιωσιμότητάς της το 2013. Το σχέδιο αναδιάρθρωσης προβλέπει σημαντική μείωση των δραστηριοτήτων της BayernLB και επικέντρωση στις βασικές δραστηριότητες και περιοχές. Το νέο επιχειρηματικό μοντέλο της τράπεζας περιορίζεται τώρα σε τέσσερις άξονες: επιχειρήσεις και αγορές· ακίνητα, δημόσιες αρχές και ταμιευτήρια· ΜΜΕ και ιδιώτες πελάτες/DKB.

Όσον αφορά την HGAA, στόχος του σχεδίου βιωσιμότητας είναι η αποκατάστασή της μέσω του διαχωρισμού των βασικών από τις μη βασικές δραστηριότητες, ώστε να μειωθεί το σύνολο του ισολογισμού της τράπεζας καθώς και τα λειτουργικά της έξοδα μέχρι το 2013. Οι δραστηριότητες της HGAA στις παγκόσμιες αγορές, στις επενδυτικές τραπεζικές υπηρεσίες όσον αφορά τα διασυνοριακά χαρτοφυλάκια και τις συμμετοχές μη στρατηγικού χαρακτήρα θα μειωθούν σημαντικά.

Εκτίμηση

Η Επιτροπή κρίνει ότι τα μέτρα που έλαβαν η Γερμανία και η Αυστρία υπέρ της BayernLB και της HGAA συνιστούν κρατική ενίσχυση. Η Επιτροπή είναι της προκαταρκτικής άποψης ότι τα εν λόγω μέτρα κρατικής ενίσχυσης πρέπει να εκτιμηθούν βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ.

Όσον αφορά το σχέδιο αναδιάρθρωσης που υπέβαλε η BayernLB, η Επιτροπή δεν είναι επί του παρόντος σε θέση να αποφανθεί ούτε εάν θα αποκαταστήσει τη μακροπρόθεσμη βιωσιμότητα της BayernLB ούτε εάν δεν θα προκαλέσει αθέμιτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή δεν διαθέτει καμία ένδειξη ότι η ενίσχυση θα περιοριστεί στο ελάχιστο απαραίτητο ούτε ότι θα υπάρξει η δέουσα ίδια συμμετοχή.

Όσον αφορά την HGAA, η Επιτροπή προέβη στην εκτίμηση των μέτρων αναδιάρθρωσης που προτείνονται στο σχέδιο βιωσιμότητας Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή καταλήγει στο συμπέρασμα ότι δεν είναι βέβαιο ότι θα αποκατασταθεί η μακροπρόθεσμη βιωσιμότητα, ότι δεν θα αποφευχθούν οι αθέμιτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού, ότι η ενίσχυση θα περιοριστεί στο ελάχιστο απαραίτητο και ότι θα καταβληθεί ίδια εισφορά.

Ως εκ τούτου, η Επιτροπή δεν είναι πεπεισμένη ότι τα μέτρα ενίσχυσης συμβιβάζονται με την κοινή αγορά βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΗΣ

‘Die Kommission teilt Deutschland und Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von Deutschland und Österreich übermittelten Informationen zu der im Betreff genannten Maßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Am 18. Dezember 2008 genehmigte die Europäische Kommission in der Beihilfesache N 615/2008 auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag eine staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB in Form einer Risikoabschirmung bis zu einem Höchstbetrag von 4,8 Mrd. EUR und einer Kapitalmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR. Diese Genehmigung wurde für einen Zeitraum von sechs Monaten bzw. bis zur Vorlage eines schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplans für die Bank erteilt. (1) |
| --- | --- |

(1)

Am 18. Dezember 2008 genehmigte die Europäische Kommission in der Beihilfesache N 615/2008 auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag eine staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB in Form einer Risikoabschirmung bis zu einem Höchstbetrag von 4,8 Mrd. EUR und einer Kapitalmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR. Diese Genehmigung wurde für einen Zeitraum von sechs Monaten bzw. bis zur Vorlage eines schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplans für die Bank erteilt. (1)

| (2) | Die BayernLB erhielt auch eine Beihilfe auf der Grundlage des deutschen Finanzmarktstabilisierungsgesetzes, das die Kommission als deutsches Rettungspaket genehmigt hat (2). |
| --- | --- |

(2)

Die BayernLB erhielt auch eine Beihilfe auf der Grundlage des deutschen Finanzmarktstabilisierungsgesetzes, das die Kommission als deutsches Rettungspaket genehmigt hat (2).

| (3) | Am 20. Februar 2009 und 19. März 2009 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommission, Deutschlands und der BayernLB statt. Darüber hinaus wurden zwischen Februar und April 2009 mehrere Telefonkonferenzen abgehalten. |
| --- | --- |

(3)

Am 20. Februar 2009 und 19. März 2009 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommission, Deutschlands und der BayernLB statt. Darüber hinaus wurden zwischen Februar und April 2009 mehrere Telefonkonferenzen abgehalten.

| (4) | Am 29. April 2009 übermittelte Deutschland der Kommission einen Umstrukturierungsplan. |
| --- | --- |

(4)

Am 29. April 2009 übermittelte Deutschland der Kommission einen Umstrukturierungsplan.

| (5) | Im Dezember 2008 erhielt die Hypo Group Alpe Adria (HGAA), eine Tochtergesellschaft der BayernLB, 0,7 Mrd. EUR von der BayernLB und 0,9 Mrd. EUR von der Republik Österreich auf der Grundlage des österreichischen Bankenrettungspakets (3). Am 29. April 2009 übermittelte Österreich einen Rentabilitätsplan für die HGAA. |
| --- | --- |

(5)

Im Dezember 2008 erhielt die Hypo Group Alpe Adria (HGAA), eine Tochtergesellschaft der BayernLB, 0,7 Mrd. EUR von der BayernLB und 0,9 Mrd. EUR von der Republik Österreich auf der Grundlage des österreichischen Bankenrettungspakets (3). Am 29. April 2009 übermittelte Österreich einen Rentabilitätsplan für die HGAA.

2.   BESCHREIBUNG

2.1.   Die Begünstigten

BayernLB

| (6) | Die BayernLB ist eine deutsche Landesbank mit Sitz in München. Eigentümer der BayernLB sind — mittelbar über die BayernLB Holding AG (nachstehend ‚Holding‘ genannt) — der Freistaat Bayern (rund 94 %) und der Sparkassenverband Bayern (rund 6 %). 2008 wies die Gruppe eine konsolidierte Bilanzsumme von insgesamt 422 Mrd. EUR aus. Sie verzeichnete 2008 Verluste in Höhe von 5 MRD. EUR, während sie 2007 noch einen Gewinn von 92 Mio. EUR erzielt hatte. Die BayernLB beschäftigt rund 19 000 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

(6)

Die BayernLB ist eine deutsche Landesbank mit Sitz in München. Eigentümer der BayernLB sind — mittelbar über die BayernLB Holding AG (nachstehend ‚Holding‘ genannt) — der Freistaat Bayern (rund 94 %) und der Sparkassenverband Bayern (rund 6 %). 2008 wies die Gruppe eine konsolidierte Bilanzsumme von insgesamt 422 Mrd. EUR aus. Sie verzeichnete 2008 Verluste in Höhe von 5 MRD. EUR, während sie 2007 noch einen Gewinn von 92 Mio. EUR erzielt hatte. Die BayernLB beschäftigt rund 19 000 Mitarbeiter.

| (7) | BayernLB ist eine internationale Geschäftsbank. Deutschland und einige andere ausgewählte europäische Länder bilden den regionalen Schwerpunkt der Geschäftstätigkeit der BayernLB. Die Bank ist zusätzlich an ausgewählten großen Finanzplätzen weltweit präsent. Die BayernLB betreut eine Vielzahl von Staats- und Kommunalkunden, Finanzinstitutionen, großen und mittleren Unternehmen sowie Immobilienkunden sowie Privatkunden. |
| --- | --- |

(7)

BayernLB ist eine internationale Geschäftsbank. Deutschland und einige andere ausgewählte europäische Länder bilden den regionalen Schwerpunkt der Geschäftstätigkeit der BayernLB. Die Bank ist zusätzlich an ausgewählten großen Finanzplätzen weltweit präsent. Die BayernLB betreut eine Vielzahl von Staats- und Kommunalkunden, Finanzinstitutionen, großen und mittleren Unternehmen sowie Immobilienkunden sowie Privatkunden.

| (8) | Aufgrund ihrer Eigentümerstruktur ist die BayernLB außerdem eine Hausbank des Freistaats Bayern und Zentralinstitut der Bayerischen Sparkassen. Zur BayernLB gehören die BayernLabo (Organ der staatlichen Wohnungspolitik im Freistaat Bayern) und die Landesbausparkasse Bayern (‚LBS‘), die als Anstalten innerhalb der BayernLB geführt werden. |
| --- | --- |

(8)

Aufgrund ihrer Eigentümerstruktur ist die BayernLB außerdem eine Hausbank des Freistaats Bayern und Zentralinstitut der Bayerischen Sparkassen. Zur BayernLB gehören die BayernLabo (Organ der staatlichen Wohnungspolitik im Freistaat Bayern) und die Landesbausparkasse Bayern (‚LBS‘), die als Anstalten innerhalb der BayernLB geführt werden.

Wichtigste Geschäftsbereiche der BayernLB

| (9) | Die BayernLB erbringt Bankdienstleistungen in den Bereichen Privatkundengeschäft, Firmenkundengeschäft, Geldmarkt- und Wertpapiergeschäft sowie sonstige Finanzgeschäfte (z. B. Leasing). |
| --- | --- |

(9)

Die BayernLB erbringt Bankdienstleistungen in den Bereichen Privatkundengeschäft, Firmenkundengeschäft, Geldmarkt- und Wertpapiergeschäft sowie sonstige Finanzgeschäfte (z. B. Leasing).

| (10) | Das Privatkundengeschäft der BayernLB, zum Großteil durch BayernLBs Tochtergesellschaft DKB (Deutsche Kreditbank AG), umfasst vor allem Bankdienstleistungen für private Haushalte. Dazu zählen insbesondere das Einlagengeschäft, das Kreditgeschäft, die Zahlungsverkehrsabwicklung einschließlich der Ausgabe von Schecks und Zahlungskarten, das Wertpapierdepotgeschäft, die Vermögensverwaltung und die Fondsverwaltung. Nach eigenen Angaben erbringt die Bank diese Dienstleistungen vor allem in Deutschland und insbesondere in Bayern. |
| --- | --- |

(10)

Das Privatkundengeschäft der BayernLB, zum Großteil durch BayernLBs Tochtergesellschaft DKB (Deutsche Kreditbank AG), umfasst vor allem Bankdienstleistungen für private Haushalte. Dazu zählen insbesondere das Einlagengeschäft, das Kreditgeschäft, die Zahlungsverkehrsabwicklung einschließlich der Ausgabe von Schecks und Zahlungskarten, das Wertpapierdepotgeschäft, die Vermögensverwaltung und die Fondsverwaltung. Nach eigenen Angaben erbringt die Bank diese Dienstleistungen vor allem in Deutschland und insbesondere in Bayern.

| (11) | Nach den Schätzungen der BayernLB liegt ihr Marktanteil auf dem deutschlandweiten Markt für das Privatkundengeschäft deutlich unter [3—5] (4) % (ohne Berücksichtigung der bayerischen Sparkassen). Im Privatkundengeschäft positioniert sich die BayernLB insbesondere im Online-Banking über ihre Tochtergesellschaft DKB. Wettbewerber im Privatkundengeschäft sind vor allem Sparkassen, Genossenschaftsbanken, die Deutsche Bank, die Deutsche Postbank und die Commerzbank sind im Privatkundengeschäft tätig. Auch Direktbanken wie ING DiBa, Santander und Comdirect sind auf diesem Markt tätig. |
| --- | --- |

(11)

Nach den Schätzungen der BayernLB liegt ihr Marktanteil auf dem deutschlandweiten Markt für das Privatkundengeschäft deutlich unter [3—5] (4) % (ohne Berücksichtigung der bayerischen Sparkassen). Im Privatkundengeschäft positioniert sich die BayernLB insbesondere im Online-Banking über ihre Tochtergesellschaft DKB. Wettbewerber im Privatkundengeschäft sind vor allem Sparkassen, Genossenschaftsbanken, die Deutsche Bank, die Deutsche Postbank und die Commerzbank sind im Privatkundengeschäft tätig. Auch Direktbanken wie ING DiBa, Santander und Comdirect sind auf diesem Markt tätig.

| (12) | Im Bauspargeschäft ist die BayernLB über ihre ausschließlich in Bayern tätige Landesbausparkasse (LBS Bayern) präsent. |
| --- | --- |

(12)

Im Bauspargeschäft ist die BayernLB über ihre ausschließlich in Bayern tätige Landesbausparkasse (LBS Bayern) präsent.

| (13) | Die BayernLB ist über die Beteiligung an der Banque LBLux S.A. auch im Private Banking auf den Märkten in Deutschland, Benelux und Südeuropa tätig. In Österreich sowie Mittel- und Osteuropa ist die BayernLB über ihre Beteiligung an der Hypo Group Alpe Adria (HGAA, Einzelheiten siehe unten) vertreten. In Ungarn ist die BayernLB über ihre Beteiligung an der MKB Bank tätig, in Rumänien über ihre indirekte Beteiligung an der MKB Romexterra Bank und in Bulgarien über ihre indirekte Beteiligung an der CB MKB Unionsbank AD. |
| --- | --- |

(13)

Die BayernLB ist über die Beteiligung an der Banque LBLux S.A. auch im Private Banking auf den Märkten in Deutschland, Benelux und Südeuropa tätig. In Österreich sowie Mittel- und Osteuropa ist die BayernLB über ihre Beteiligung an der Hypo Group Alpe Adria (HGAA, Einzelheiten siehe unten) vertreten. In Ungarn ist die BayernLB über ihre Beteiligung an der MKB Bank tätig, in Rumänien über ihre indirekte Beteiligung an der MKB Romexterra Bank und in Bulgarien über ihre indirekte Beteiligung an der CB MKB Unionsbank AD.

| (14) | Die Bank erbringt auch Dienstleistungen für Firmenkunden. Dazu zählen das Kreditgeschäft, die Projektfinanzierung, die gewerbliche Immobilienfinanzierung, die Zahlungsverkehrsabwicklung, das Dokumentengeschäft und die Außenhandelsfinanzierung. Die Bank versteht sich selbst als Hausbank, die insbesondere mit kleineren Unternehmen enge Beziehungen unterhält. Nach den Schätzungen der BayernLB liegt der deutschlandweite Marktanteil der Bank am Firmenkundengeschäft unter [3—5] %. Hauptwettbewerber sind in- und ausländische Großbanken sowie die übrigen Landesbanken. Der lokale Marktanteil der Auslandsniederlassungen der BayernLB in New York, London und Asien ist vernachlässigbar gering. Über die Beteiligungen an der Banque LBLux S.A. ist die BayernLB in den Benelux-Ländern und über die Beteiligung an der SaarLB im Saarland bzw. in den angrenzenden Regionen tätig. Ihre jeweiligen Marktanteile sind jedoch marginal. In Österreich ist die BayernLB über die HGAA vertreten. In den meisten anderen Ländern hat die BayernLB nur geringfügige Aktivitäten. |
| --- | --- |

(14)

Die Bank erbringt auch Dienstleistungen für Firmenkunden. Dazu zählen das Kreditgeschäft, die Projektfinanzierung, die gewerbliche Immobilienfinanzierung, die Zahlungsverkehrsabwicklung, das Dokumentengeschäft und die Außenhandelsfinanzierung. Die Bank versteht sich selbst als Hausbank, die insbesondere mit kleineren Unternehmen enge Beziehungen unterhält. Nach den Schätzungen der BayernLB liegt der deutschlandweite Marktanteil der Bank am Firmenkundengeschäft unter [3—5] %. Hauptwettbewerber sind in- und ausländische Großbanken sowie die übrigen Landesbanken. Der lokale Marktanteil der Auslandsniederlassungen der BayernLB in New York, London und Asien ist vernachlässigbar gering. Über die Beteiligungen an der Banque LBLux S.A. ist die BayernLB in den Benelux-Ländern und über die Beteiligung an der SaarLB im Saarland bzw. in den angrenzenden Regionen tätig. Ihre jeweiligen Marktanteile sind jedoch marginal. In Österreich ist die BayernLB über die HGAA vertreten. In den meisten anderen Ländern hat die BayernLB nur geringfügige Aktivitäten.

| (15) | Zu den Geschäftsbereichen der Bank gehören auch der Handel mit Aktien und Anleihen (‚Secondary Market‘), Derivativgeschäfte (Swaps und Optionen), Devisen- und Valutageschäfte sowie sonstige Geldmarktinstrumente. Die Bank ist jedoch im sogenannten Investmentbanking fast nicht tätig, das die Produktsegmente M&A-Beratung, Börseneinführung von Unternehmen sowie Emission von Aktien und Anleihen (‚Primary Market‘) umfasst. Die Geschäftstätigkeit der BayernLB ist in diesem Bereich sehr beschränkt und hat im Vergleich zu anderen international tätigen Banken nur einen marginalen Marktanteil. |
| --- | --- |

(15)

Zu den Geschäftsbereichen der Bank gehören auch der Handel mit Aktien und Anleihen (‚Secondary Market‘), Derivativgeschäfte (Swaps und Optionen), Devisen- und Valutageschäfte sowie sonstige Geldmarktinstrumente. Die Bank ist jedoch im sogenannten Investmentbanking fast nicht tätig, das die Produktsegmente M&A-Beratung, Börseneinführung von Unternehmen sowie Emission von Aktien und Anleihen (‚Primary Market‘) umfasst. Die Geschäftstätigkeit der BayernLB ist in diesem Bereich sehr beschränkt und hat im Vergleich zu anderen international tätigen Banken nur einen marginalen Marktanteil.

| (16) | Die Bank ist auch im Leasing-Geschäft aktiv, das nach ihrer Auffassung wegen seiner im Vergleich zu anderen Finanzierungsformen anderen Charakteristika einen von sonstigen Finanzierungsformen für Unternehmen zu trennenden eigenständigen Markt darstellt. Die BayernLB ist insbesondere als Refinanzierer von Leasinggesellschaften und als Finanzierer von Objektgesellschaften tätig. Darüber hinaus hält die Bank eine 30 %-Beteiligung an der KG Allgemeine Leasing GmbH & Co (‚KGAL‘), die im deutschen Leasing-Geschäft einen Marktanteil von schätzungsweise [10—14] % hat und nur für gewerbliche Kunden arbeitet. Die BayernLB ist über HGAA an der Hypo Alpe Adria Leasing beteiligt. |
| --- | --- |

(16)

Die Bank ist auch im Leasing-Geschäft aktiv, das nach ihrer Auffassung wegen seiner im Vergleich zu anderen Finanzierungsformen anderen Charakteristika einen von sonstigen Finanzierungsformen für Unternehmen zu trennenden eigenständigen Markt darstellt. Die BayernLB ist insbesondere als Refinanzierer von Leasinggesellschaften und als Finanzierer von Objektgesellschaften tätig. Darüber hinaus hält die Bank eine 30 %-Beteiligung an der KG Allgemeine Leasing GmbH & Co (‚KGAL‘), die im deutschen Leasing-Geschäft einen Marktanteil von schätzungsweise [10—14] % hat und nur für gewerbliche Kunden arbeitet. Die BayernLB ist über HGAA an der Hypo Alpe Adria Leasing beteiligt.

Hypo Group Alpe Adria

| (17) | Die Hypo Group Alpe Adria (HGAA) ist eine internationale Finanzgruppe mit einer Bilanzsumme von [...] Mrd. EUR und einem Bestand von Risikoaktiva in Höhe von 32,8 Mrd. EUR. Die HGAA beschäftigt derzeit 8 100 Mitarbeiter. Die HGAA erbringt Bankdienstleistungen in den Bereichen Kreditgeschäft, Zahlungsverkehr, Außenhandelsfinanzierung, Dokumentengeschäft und Einlagengeschäft, verkauft aber auch Investmentprodukte und bietet Vermögensverwaltungsdienste an. Im Leasinggeschäft konzentriert sich die Bank u. a. auf Kfz, Immobilien, Flugzeuge und Schiffe. |
| --- | --- |

(17)

Die Hypo Group Alpe Adria (HGAA) ist eine internationale Finanzgruppe mit einer Bilanzsumme von [...] Mrd. EUR und einem Bestand von Risikoaktiva in Höhe von 32,8 Mrd. EUR. Die HGAA beschäftigt derzeit 8 100 Mitarbeiter. Die HGAA erbringt Bankdienstleistungen in den Bereichen Kreditgeschäft, Zahlungsverkehr, Außenhandelsfinanzierung, Dokumentengeschäft und Einlagengeschäft, verkauft aber auch Investmentprodukte und bietet Vermögensverwaltungsdienste an. Im Leasinggeschäft konzentriert sich die Bank u. a. auf Kfz, Immobilien, Flugzeuge und Schiffe.

| (18) | Die HGAA ist im Alpe-Adria-Raum in insgesamt zwölf Ländern tätig (Österreich, Italien, Slowenien, Kroatien, Bosnien und Herzegowina, Serbien, Montenegro, Deutschland, Ungarn, Bulgarien, ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Ukraine). |
| --- | --- |

(18)

Die HGAA ist im Alpe-Adria-Raum in insgesamt zwölf Ländern tätig (Österreich, Italien, Slowenien, Kroatien, Bosnien und Herzegowina, Serbien, Montenegro, Deutschland, Ungarn, Bulgarien, ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Ukraine).

| (19) | Die Konzerndachgesellschaft der HGAA ist die Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAABInt.) mit Sitz in Klagenfurt (Österreich). Die BayernLB hat eine Beteiligung von 67,08 % an der Gruppe. Die übrigen Eigentümer sind zu 20,48 % die GRAWE-Gruppe (Grazer Wechselseitige Versicherung AG), zu 12,42 % die Kärntner Landesholding mit Sitz in Klagenfurt und zu 0,02 % Mitarbeiter (Mitarbeiter Privatstiftung, Klagenfurt). Am 29. Dezember 2008 erhielt die HAABInt von der Republik Österreich Tier-1-Partizipationskapital im Umfang von 900 Mio.EUR. |
| --- | --- |

(19)

Die Konzerndachgesellschaft der HGAA ist die Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAABInt.) mit Sitz in Klagenfurt (Österreich). Die BayernLB hat eine Beteiligung von 67,08 % an der Gruppe. Die übrigen Eigentümer sind zu 20,48 % die GRAWE-Gruppe (Grazer Wechselseitige Versicherung AG), zu 12,42 % die Kärntner Landesholding mit Sitz in Klagenfurt und zu 0,02 % Mitarbeiter (Mitarbeiter Privatstiftung, Klagenfurt). Am 29. Dezember 2008 erhielt die HAABInt von der Republik Österreich Tier-1-Partizipationskapital im Umfang von 900 Mio.EUR.

| (20) | Die BayernLB geriet aufgrund ihres großen ABS-Portfolios (ABS = Asset Backed Securities) erstmals im Frühjahr 2008 in Schwierigkeiten. Nach der Verschlechterung der finanziellen und wirtschaftlichen Rahmenbedingungen im Anschluss an die Insolvenz von Lehman Brothers wurde das Rating des Asset-Portfolios der BayernLB deutlich heruntergestuft, was zusammen mit erheblichen Wertabschreibungen im ABS-Portfolio im Herbst 2008 dazu führte, dass die Bank zusätzliches regulatorisches Eigenkapital benötigte. Deutschland zufolge hat die Mehrzahl der forderungsbesicherten Wertpapiere ein AAA-Rating. Das Portfolio umfasst unterschiedliche Arten forderungsbesicherter Wertpapiere. Residential Mortgage Backed Securities (RMBS) sowohl des Prime- als auch des Subprime-Segments machen rund die Hälfte des gesamten Portfolios aus. Weitere wichtige Bestandteile sind u. a. Commercial Mortgage Backed Securities (CMBS), Collateralised Debt Obligations (CDOs) und andere ABS-Papiere, die sich auf geschäftliche Forderungen und Forderungen an Kunden beziehen. |
| --- | --- |

(20)

Die BayernLB geriet aufgrund ihres großen ABS-Portfolios (ABS = Asset Backed Securities) erstmals im Frühjahr 2008 in Schwierigkeiten. Nach der Verschlechterung der finanziellen und wirtschaftlichen Rahmenbedingungen im Anschluss an die Insolvenz von Lehman Brothers wurde das Rating des Asset-Portfolios der BayernLB deutlich heruntergestuft, was zusammen mit erheblichen Wertabschreibungen im ABS-Portfolio im Herbst 2008 dazu führte, dass die Bank zusätzliches regulatorisches Eigenkapital benötigte. Deutschland zufolge hat die Mehrzahl der forderungsbesicherten Wertpapiere ein AAA-Rating. Das Portfolio umfasst unterschiedliche Arten forderungsbesicherter Wertpapiere. Residential Mortgage Backed Securities (RMBS) sowohl des Prime- als auch des Subprime-Segments machen rund die Hälfte des gesamten Portfolios aus. Weitere wichtige Bestandteile sind u. a. Commercial Mortgage Backed Securities (CMBS), Collateralised Debt Obligations (CDOs) und andere ABS-Papiere, die sich auf geschäftliche Forderungen und Forderungen an Kunden beziehen.

2.2.   Ereignisse, die zu den Rettungsmaßnahmen führten

| (21) | Diese Ereignisse sowie die Ankündigung der BayernLB, staatliche Hilfen nach dem Finanzmarktstabilisierungsgesetz in Anspruch zu nehmen, führten zu einer Verschlechterung der Finanzierungsmöglichkeiten der BayernLB. Dies zeigte sich in der Erhöhung der CDS (Credit Default Swap) Spreads. Am 8. Dezember 2008 hatte die BayernLB einen CDS-Spread von 130 Basispunkten verglichen mit einem CDS-Spread von 50 Basispunkten zu Beginn des Jahres 2008. |
| --- | --- |

(21)

Diese Ereignisse sowie die Ankündigung der BayernLB, staatliche Hilfen nach dem Finanzmarktstabilisierungsgesetz in Anspruch zu nehmen, führten zu einer Verschlechterung der Finanzierungsmöglichkeiten der BayernLB. Dies zeigte sich in der Erhöhung der CDS (Credit Default Swap) Spreads. Am 8. Dezember 2008 hatte die BayernLB einen CDS-Spread von 130 Basispunkten verglichen mit einem CDS-Spread von 50 Basispunkten zu Beginn des Jahres 2008.

| (22) | Nach damaligen Schätzungen hätte die BayernLB ohne staatliche Hilfe in Form eines Kapitalstärkung und einer Risikoabschirmung zur Vermeidung von weiteren Abschreibungen auf das ABS-Portfolio (siehe unten) 2008 einen Verlust von [4—6] Mrd. EUR verzeichnet. Ohne die staatliche Hilfe wäre die aufsichtsrechtliche Kernkapitalquote (Tier 1) unter [4—5] % gefallen. (5) |
| --- | --- |

(22)

Nach damaligen Schätzungen hätte die BayernLB ohne staatliche Hilfe in Form eines Kapitalstärkung und einer Risikoabschirmung zur Vermeidung von weiteren Abschreibungen auf das ABS-Portfolio (siehe unten) 2008 einen Verlust von [4—6] Mrd. EUR verzeichnet. Ohne die staatliche Hilfe wäre die aufsichtsrechtliche Kernkapitalquote (Tier 1) unter [4—5] % gefallen. (5)

2.3.   Die finanziellen Maßnahmen zugunsten der BayernLB

| (23) | Um die Fortführung der Geschäftstätigkeit der BayernLB zu gewährleisten und ihre Kernkapitalquote zu stärken, ergriff der Freistaat Bayern die folgenden Maßnahmen zugunsten der Bank:






  1. | Abschirmung des ABS-Portfolios bis zu einem Höchstbetrag von 4,8 Mrd. EUR, um weitere Abschreibungen zu verhindern; |
| --- | --- | --- |

(23)

Um die Fortführung der Geschäftstätigkeit der BayernLB zu gewährleisten und ihre Kernkapitalquote zu stärken, ergriff der Freistaat Bayern die folgenden Maßnahmen zugunsten der Bank:

1.

Abschirmung des ABS-Portfolios bis zu einem Höchstbetrag von 4,8 Mrd. EUR, um weitere Abschreibungen zu verhindern;

| 2. | Kapitalmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

2.

Kapitalmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR.

| (24) | BayernLB geht davon aus, dass sich die Kernkapitalquote (Tier 1) nach der Umsetzung der Maßnahmen langfristig auf einem Niveau von [8—9] % stabilisieren wird. |
| --- | --- |

(24)

BayernLB geht davon aus, dass sich die Kernkapitalquote (Tier 1) nach der Umsetzung der Maßnahmen langfristig auf einem Niveau von [8—9] % stabilisieren wird.

Die Risikoabschirmung bis zur Höhe von 4,8 Mrd. EUR

| (25) | Der Freistaat Bayern sichert die BayernLB durch eine Garantie gegen Verluste aus deren ABS-Portfolio ab. Eine entsprechende Erklärung wurde am 19. Dezember 2008 vom Freistaat Bayern abgegeben. Der Nominalwert des ABS-Portfolios belief sich zum damaligen Zeitpunkt auf 21 Mrd. EUR. Der Freistaat Bayern sichert bis zu 4,8 Mrd. EUR ab, wobei diese Garantie erst dann und nur insoweit in Anspruch genommen werden kann, als ein Verlust von 1,2 Mrd. EUR überschritten wird (Selbstbehalt der BayernLB). |
| --- | --- |

(25)

Der Freistaat Bayern sichert die BayernLB durch eine Garantie gegen Verluste aus deren ABS-Portfolio ab. Eine entsprechende Erklärung wurde am 19. Dezember 2008 vom Freistaat Bayern abgegeben. Der Nominalwert des ABS-Portfolios belief sich zum damaligen Zeitpunkt auf 21 Mrd. EUR. Der Freistaat Bayern sichert bis zu 4,8 Mrd. EUR ab, wobei diese Garantie erst dann und nur insoweit in Anspruch genommen werden kann, als ein Verlust von 1,2 Mrd. EUR überschritten wird (Selbstbehalt der BayernLB).

| (26) | Ziel der Abschirmung des ABS-Portfolios ist es, weitere Abschreibungen auf das ABS-Portfolio zu verhindern und damit den Verlust der BayernLB für das Jahr 2008 zu verringern und eine Reduzierung des Eigenkapitals zu vermeiden. Bei Gewährung der Maßnahme belief sich der Marktwert des ABS-Portfolios auf schätzungsweise [50—70] % des Nominalwerts von 21 Mrd. EUR. Zum Zeitpunkt des Abschlusses des Garantievertrags beliefen sich im ‚Base Case‘ die erwarteten und unerwarteten Verluste auf insgesamt 2,825 Mrd. EUR; im ‚Worst Case‘ beliefen sich erwartete und unerwartete Verluste auf [3,5—4,5] Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(26)

Ziel der Abschirmung des ABS-Portfolios ist es, weitere Abschreibungen auf das ABS-Portfolio zu verhindern und damit den Verlust der BayernLB für das Jahr 2008 zu verringern und eine Reduzierung des Eigenkapitals zu vermeiden. Bei Gewährung der Maßnahme belief sich der Marktwert des ABS-Portfolios auf schätzungsweise [50—70] % des Nominalwerts von 21 Mrd. EUR. Zum Zeitpunkt des Abschlusses des Garantievertrags beliefen sich im ‚Base Case‘ die erwarteten und unerwarteten Verluste auf insgesamt 2,825 Mrd. EUR; im ‚Worst Case‘ beliefen sich erwartete und unerwartete Verluste auf [3,5—4,5] Mrd. EUR.

| (27) | Die Laufzeit der Abschirmung richtet sich nach der Endfälligkeit der in dem ABS-Portfolio enthaltenen Papiere. Nach Schätzungen Deutschlands wird das Portfolio in sechs Jahren auf [5—7] Mrd. EUR abgeschmolzen sein. Außerdem soll das verbleibende Portfolio später veräußert werden, so dass ein Auslaufen der Abschirmung nach sechs Jahren wahrscheinlich ist. |
| --- | --- |

(27)

Die Laufzeit der Abschirmung richtet sich nach der Endfälligkeit der in dem ABS-Portfolio enthaltenen Papiere. Nach Schätzungen Deutschlands wird das Portfolio in sechs Jahren auf [5—7] Mrd. EUR abgeschmolzen sein. Außerdem soll das verbleibende Portfolio später veräußert werden, so dass ein Auslaufen der Abschirmung nach sechs Jahren wahrscheinlich ist.

| (28) | Die BayernLB zahlt für die Garantiererklärung eine Vergütung in Höhe von [0,4—0,7] % p.a. bezogen auf 4,8 Mrd. EUR. Die Bemessungsgrundlage von 4,8 Mrd. EUR, für die eine Vergütung von [0,4—0,7] % p.a. bezahlt wird, vermindert sich um in Anspruch genommene Beträge. Der Freistaat Bayern wird für in Anspruch genommene Beträge an etwaigen künftigen Rückzahlungen beteiligt sein. |
| --- | --- |

(28)

Die BayernLB zahlt für die Garantiererklärung eine Vergütung in Höhe von [0,4—0,7] % p.a. bezogen auf 4,8 Mrd. EUR. Die Bemessungsgrundlage von 4,8 Mrd. EUR, für die eine Vergütung von [0,4—0,7] % p.a. bezahlt wird, vermindert sich um in Anspruch genommene Beträge. Der Freistaat Bayern wird für in Anspruch genommene Beträge an etwaigen künftigen Rückzahlungen beteiligt sein.

| (29) | Deutschland ist der Auffassung, dass der Wert der Risikoabschirmung und damit das Beihilfeelement nicht gemäß den Grundsätzen der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (6) zu berechnen sei. |
| --- | --- |

(29)

Deutschland ist der Auffassung, dass der Wert der Risikoabschirmung und damit das Beihilfeelement nicht gemäß den Grundsätzen der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (6) zu berechnen sei.

| (30) | Nach Auffassung Deutschlands muss die Risikoabschirmung anhand des bilanziell abgebildeten Barwerts bewertet werden (7). Zur Ermittlung des Wertes der Garantiemaßnahme wandte die BayernLB ein Berechnungsmodell an, das sich auf den Wert der CDS (siehe Fußnote 6) und die Ausfallwahrscheinlichkeit bei den im ABS-Portfolio enthaltenen Papieren stützt. Darauf aufbauend wird unter Berücksichtigung des Selbstbehalts der Bank (1,2 Mrd. EUR) und der zu zahlenden Vergütung ein Barwert berechnet. Dieser Wert betrug im Jahresabschluss 2008 1,8 Mrd. EUR bzw. nach Abzug der darauf entfallenden latenten Steuern rund 1,6 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(30)

Nach Auffassung Deutschlands muss die Risikoabschirmung anhand des bilanziell abgebildeten Barwerts bewertet werden (7). Zur Ermittlung des Wertes der Garantiemaßnahme wandte die BayernLB ein Berechnungsmodell an, das sich auf den Wert der CDS (siehe Fußnote 6) und die Ausfallwahrscheinlichkeit bei den im ABS-Portfolio enthaltenen Papieren stützt. Darauf aufbauend wird unter Berücksichtigung des Selbstbehalts der Bank (1,2 Mrd. EUR) und der zu zahlenden Vergütung ein Barwert berechnet. Dieser Wert betrug im Jahresabschluss 2008 1,8 Mrd. EUR bzw. nach Abzug der darauf entfallenden latenten Steuern rund 1,6 Mrd. EUR.

Kapitalstärkung in Höhe von 10 Mrd. EUR

| (31) | Die Kapitalstärkung in einer Gesamthöhe von 10 Mrd. EUR erfolgte in drei Tranchen, und zwar am 18. Dezember 2008 und 29. Dezember 2008 (erste Tranche), 30. Januar 2009 (zweite Tranche) sowie am 18. und 31. März 2009 (dritte Tranche). Aller drei Tranchen stellen Kernkapital dar und wurden bereits vollständig umgesetzt. |
| --- | --- |

(31)

Die Kapitalstärkung in einer Gesamthöhe von 10 Mrd. EUR erfolgte in drei Tranchen, und zwar am 18. Dezember 2008 und 29. Dezember 2008 (erste Tranche), 30. Januar 2009 (zweite Tranche) sowie am 18. und 31. März 2009 (dritte Tranche). Aller drei Tranchen stellen Kernkapital dar und wurden bereits vollständig umgesetzt.

| (32) | Die erste Teilzahlung über 3 Mrd. EUR erfolgte in zwei Schritten. In einem ersten Schritt beschloss die Hauptversammlung der Holding eine Grundkapitalerhöhung in Höhe von rund [1 000—1 500] Mio. EUR durch Ausgabe von [1 000—1 500] Mio. neuen Aktien (mit einem rechnerischen Anteil am Grundkapital in Höhe von 1 EUR je Aktie). Dabei wurde ein Ausgabepreis von [2—3] EUR festgelegt, so dass sich das Agio je Aktie auf [1—2] EUR belief. Daraus ergab sich insgesamt eine Einlage in die Holding in Höhe von 3 Mrd. EUR. Das Agio errechnete sich dabei aus dem derzeitigen vorläufigen Unternehmenswert, den eine Wirtschaftsprüfungsgesellschaft bestimmt hatte. |
| --- | --- |

(32)

Die erste Teilzahlung über 3 Mrd. EUR erfolgte in zwei Schritten. In einem ersten Schritt beschloss die Hauptversammlung der Holding eine Grundkapitalerhöhung in Höhe von rund [1 000—1 500] Mio. EUR durch Ausgabe von [1 000—1 500] Mio. neuen Aktien (mit einem rechnerischen Anteil am Grundkapital in Höhe von 1 EUR je Aktie). Dabei wurde ein Ausgabepreis von [2—3] EUR festgelegt, so dass sich das Agio je Aktie auf [1—2] EUR belief. Daraus ergab sich insgesamt eine Einlage in die Holding in Höhe von 3 Mrd. EUR. Das Agio errechnete sich dabei aus dem derzeitigen vorläufigen Unternehmenswert, den eine Wirtschaftsprüfungsgesellschaft bestimmt hatte.

| (33) | Die Kapitalerhöhung wurde alleine vom Freistaat Bayern gezeichnet. Der Sparkassenverband Bayern nahm an der Kapitalerhöhung nicht teil. Dadurch hat sich sein Anteil an der BayernLB verringert. |
| --- | --- |

(33)

Die Kapitalerhöhung wurde alleine vom Freistaat Bayern gezeichnet. Der Sparkassenverband Bayern nahm an der Kapitalerhöhung nicht teil. Dadurch hat sich sein Anteil an der BayernLB verringert.

| (34) | Die neuen Aktien sind mit Stimmrechten und einem Gewinnvorzug ausgestattet. Der Gewinnvorzug gilt bis zum Ende des Umstrukturierungsprozesses der BayernLB. Die Dividendenausschüttungen sind nicht kumulativ. Die neuen Aktien erhalten aus dem jährlichen Bilanzgewinn vorab einen Gewinnanteil von 300 Mio. EUR. Dies entspricht einem Gewinnvorzug von 10 % auf das eingezahlte Kapital. |
| --- | --- |

(34)

Die neuen Aktien sind mit Stimmrechten und einem Gewinnvorzug ausgestattet. Der Gewinnvorzug gilt bis zum Ende des Umstrukturierungsprozesses der BayernLB. Die Dividendenausschüttungen sind nicht kumulativ. Die neuen Aktien erhalten aus dem jährlichen Bilanzgewinn vorab einen Gewinnanteil von 300 Mio. EUR. Dies entspricht einem Gewinnvorzug von 10 % auf das eingezahlte Kapital.

| (35) | In einem zweiten Schritt leitete die Holding die Mittel an die BayernLB weiter und zahlte dazu 3 Mrd. EUR in die Kapitalrücklagen der BayernLB ein. Auf der Ebene der Bank erfolgte somit keine Erhöhung des Grundkapitals. Eine förmliche Kapitalerhöhung war nicht notwendig, da die Holding bereits 100 % der Anteile an der BayernLB hält. |
| --- | --- |

(35)

In einem zweiten Schritt leitete die Holding die Mittel an die BayernLB weiter und zahlte dazu 3 Mrd. EUR in die Kapitalrücklagen der BayernLB ein. Auf der Ebene der Bank erfolgte somit keine Erhöhung des Grundkapitals. Eine förmliche Kapitalerhöhung war nicht notwendig, da die Holding bereits 100 % der Anteile an der BayernLB hält.

| (36) | Die zweite Tranche erfolgte in Form einer stillen Einlage bei der BayernLB in Höhe von 3 Mrd. EUR. Als nichtkumulative Ausschüttung wurden 10 % auf den Nominalbetrag der Einlage vereinbart. |
| --- | --- |

(36)

Die zweite Tranche erfolgte in Form einer stillen Einlage bei der BayernLB in Höhe von 3 Mrd. EUR. Als nichtkumulative Ausschüttung wurden 10 % auf den Nominalbetrag der Einlage vereinbart.

| (37) | Die dritte Tranche wurde in der gleichen Weise und mit identischen Konditionen zugewendet wie die erste Tranche im Dezember 2008. |
| --- | --- |

(37)

Die dritte Tranche wurde in der gleichen Weise und mit identischen Konditionen zugewendet wie die erste Tranche im Dezember 2008.

Deutsche Garantieregelung

| (38) | Zusätzlich zu den Maßnahmen des Freistaats Bayern gewährte der deutsche Finanzmarktstabilisierungsfonds (SoFFin) der BayernLB im Dezember 2008 auf der Grundlage des deutschen Bankenrettungspakets (8) eine Liquiditätsgarantie in Höhe von 15 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(38)

Zusätzlich zu den Maßnahmen des Freistaats Bayern gewährte der deutsche Finanzmarktstabilisierungsfonds (SoFFin) der BayernLB im Dezember 2008 auf der Grundlage des deutschen Bankenrettungspakets (8) eine Liquiditätsgarantie in Höhe von 15 Mrd. EUR.

2.4.   Finanzielle Unterstützung der BayernLB Tochter Hypo Group Alpe Adria

| (39) | Nach umfangreichen Abschreibungen und Verlusten rekapitalisierte die BayernLB die HGAA am 10. Dezember 2008 durch eine Kapitalzuführung in Höhe von 0,7 Mrd. EUR. Im Dezember 2008 erhielt die HGAA auf der Grundlage des österreichischen Bankenrettungspakets (9) ferner eine staatliche Beihilfe in Form einer Rekapitalisierung in Höhe von 0,9 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(39)

Nach umfangreichen Abschreibungen und Verlusten rekapitalisierte die BayernLB die HGAA am 10. Dezember 2008 durch eine Kapitalzuführung in Höhe von 0,7 Mrd. EUR. Im Dezember 2008 erhielt die HGAA auf der Grundlage des österreichischen Bankenrettungspakets (9) ferner eine staatliche Beihilfe in Form einer Rekapitalisierung in Höhe von 0,9 Mrd. EUR.

2.5.   Der Umstrukturierungsplan

| (40) | Die BayernLB hat einen Umstrukturierungsplan bis 2013 aufgestellt, in dem sie die Wiederherstellung ihrer Rentabilität bis 2013 darlegt. Danach sind eine massive Reduktion der Geschäftsaktivitäten der BayernLB und eine Konzentration auf Kernbereiche und Kernregionen vorgesehen. Die Bank will in der ersten Umstrukturierungsphase in den kommenden Jahren ihre Risikoaktiva um [40—50] Mrd. EUR ([20—25] %) und ihre Bilanzsumme um [90—120] Mrd. EUR ([25—30] %) verringern. In der zweiten Umstrukturierungsphase, in der die BayernLB beabsichtigt, weitere Tochtergesellschaften zu verkaufen, sollen die Risikoaktiva nochmals um [40—50] Mrd. EUR abgebaut werden, so dass der Bestand an Risikoaktiva insgesamt um [80—100] Mrd. ([40—50] %) verkleinert wird. Auch die Bilanzsumme soll in der zweiten Umstrukturierungsphase nochmals um [90—120] Mrd. EUR verringert werden, so dass sich im Vergleich zu 2008 (d. h. vor der Umstrukturierung) eine Verringerung von insgesamt [180—240] Mrd. EUR ([50—60] %) ergibt. Parallel zu dieser Reduzierung der Risikoaktiva und der Bilanzsumme sollen die Betriebskosten der Bank deutlich gesenkt werden, einschließlich eines Personalabbaus in Höhe von [...] MAK in der ersten Umstrukturierungsphase und eines weitern Abbaus von [...] MAK nach dem geplanten Verkauf von weiteren Tochtergesellschaften, [...]. |
| --- | --- |

(40)

Die BayernLB hat einen Umstrukturierungsplan bis 2013 aufgestellt, in dem sie die Wiederherstellung ihrer Rentabilität bis 2013 darlegt. Danach sind eine massive Reduktion der Geschäftsaktivitäten der BayernLB und eine Konzentration auf Kernbereiche und Kernregionen vorgesehen. Die Bank will in der ersten Umstrukturierungsphase in den kommenden Jahren ihre Risikoaktiva um [40—50] Mrd. EUR ([20—25] %) und ihre Bilanzsumme um [90—120] Mrd. EUR ([25—30] %) verringern. In der zweiten Umstrukturierungsphase, in der die BayernLB beabsichtigt, weitere Tochtergesellschaften zu verkaufen, sollen die Risikoaktiva nochmals um [40—50] Mrd. EUR abgebaut werden, so dass der Bestand an Risikoaktiva insgesamt um [80—100] Mrd. ([40—50] %) verkleinert wird. Auch die Bilanzsumme soll in der zweiten Umstrukturierungsphase nochmals um [90—120] Mrd. EUR verringert werden, so dass sich im Vergleich zu 2008 (d. h. vor der Umstrukturierung) eine Verringerung von insgesamt [180—240] Mrd. EUR ([50—60] %) ergibt. Parallel zu dieser Reduzierung der Risikoaktiva und der Bilanzsumme sollen die Betriebskosten der Bank deutlich gesenkt werden, einschließlich eines Personalabbaus in Höhe von [...] MAK in der ersten Umstrukturierungsphase und eines weitern Abbaus von [...] MAK nach dem geplanten Verkauf von weiteren Tochtergesellschaften, [...].

| (41) | Nach dem Verständnis der Kommission zielt die Umstrukturierungsstrategie insgesamt darauf ab, den Freistaat Bayern in die Lage zu versetzen, seine Kontrollmehrheit zu verkaufen. |
| --- | --- |

(41)

Nach dem Verständnis der Kommission zielt die Umstrukturierungsstrategie insgesamt darauf ab, den Freistaat Bayern in die Lage zu versetzen, seine Kontrollmehrheit zu verkaufen.

| (42) | Das neue Geschäftsmodell der Bank wird von vier Säulen getragen: Corporates & Markets; Immobilien, Öffentliche Hand und Sparkassen; Mittelstand and Privatkunden/DKB. Ein wesentliches Merkmal der Umstrukturierungsstrategie ist die Unterscheidung zwischen Kern- und Nicht-Kernaktivitäten innerhalb dieser vier Säulen. Die BayernLB will sich bis zum Ende der Umstrukturierungsphase von allen Nicht-Kernaktivitäten trennen. |
| --- | --- |

(42)

Das neue Geschäftsmodell der Bank wird von vier Säulen getragen: Corporates & Markets; Immobilien, Öffentliche Hand und Sparkassen; Mittelstand and Privatkunden/DKB. Ein wesentliches Merkmal der Umstrukturierungsstrategie ist die Unterscheidung zwischen Kern- und Nicht-Kernaktivitäten innerhalb dieser vier Säulen. Die BayernLB will sich bis zum Ende der Umstrukturierungsphase von allen Nicht-Kernaktivitäten trennen.

| (43) | Zur Umsetzung der strategischen Unterscheidung zwischen Kern- und Nicht-Kernaktivitäten wird eine interne Restrukturierungseinheit geschaffen, in der die meisten Nicht-Kernaktivitäten gebündelt werden. Die BayernLB kann sich auf diese Art in ihren Kernaktivitäten auf ihre zukünftigen Aufgaben konzentrieren und muss sich nicht mit der schrittweisen Ausgliederung der Nicht-Kernaktivitäten ausgenommen werden. |
| --- | --- |

(43)

Zur Umsetzung der strategischen Unterscheidung zwischen Kern- und Nicht-Kernaktivitäten wird eine interne Restrukturierungseinheit geschaffen, in der die meisten Nicht-Kernaktivitäten gebündelt werden. Die BayernLB kann sich auf diese Art in ihren Kernaktivitäten auf ihre zukünftigen Aufgaben konzentrieren und muss sich nicht mit der schrittweisen Ausgliederung der Nicht-Kernaktivitäten ausgenommen werden.

Corporates & Markets

| (44) | In der Säule Corporates & Markets sollen die verbleibenden Aktivitäten der BayernLB mit großen Unternehmenskunden und institutionellen Kunden sowie das Kapitalmarktgeschäft gebündelt werden. Sie erfasst auch die Auslandsaktivitäten in den Niederlassungen London, New York und Paris. |
| --- | --- |

(44)

In der Säule Corporates & Markets sollen die verbleibenden Aktivitäten der BayernLB mit großen Unternehmenskunden und institutionellen Kunden sowie das Kapitalmarktgeschäft gebündelt werden. Sie erfasst auch die Auslandsaktivitäten in den Niederlassungen London, New York und Paris.

| (45) | Im Corporate Banking wird sich die BayernLB künftig auf Unternehmen mit Sitz in Deutschland konzentrieren und ihr Produktangebot auf ausgewählte Kreditprodukte sowie Export- und Handelsfinanzierungen beschränken. Was große Unternehmen außerhalb Deutschlands anbetrifft, so wird sich die BayernLB auf Firmen in wenigen Zielbranchen [...] in ausgewählten Ländern [...] beschränken. Die BayernLB wird ihre Projektfinanzierung [...] fortführen. [...] |
| --- | --- |

(45)

Im Corporate Banking wird sich die BayernLB künftig auf Unternehmen mit Sitz in Deutschland konzentrieren und ihr Produktangebot auf ausgewählte Kreditprodukte sowie Export- und Handelsfinanzierungen beschränken. Was große Unternehmen außerhalb Deutschlands anbetrifft, so wird sich die BayernLB auf Firmen in wenigen Zielbranchen [...] in ausgewählten Ländern [...] beschränken. Die BayernLB wird ihre Projektfinanzierung [...] fortführen. [...]

| (46) | Im Bereich der Kapitalmarktprodukte will die BayernLB ihr Angebot auf die Bedürfnisse aus dem Kundengeschäft begrenzen. Das Kreditgeschäft mit anderen Banken wird eingeschränkt. Der Eigenhandel wird eingestellt. Die BayernLB wird die Firmenkunden der bayerischen Sparkassen weiterhin mit ihren Produkten bedienen. |
| --- | --- |

(46)

Im Bereich der Kapitalmarktprodukte will die BayernLB ihr Angebot auf die Bedürfnisse aus dem Kundengeschäft begrenzen. Das Kreditgeschäft mit anderen Banken wird eingeschränkt. Der Eigenhandel wird eingestellt. Die BayernLB wird die Firmenkunden der bayerischen Sparkassen weiterhin mit ihren Produkten bedienen.

| (47) | Derzeit unterhält die BayernLB über 11 internationale Niederlassungen und Vertretungen, [...]. Aufgrund der regionalen Neuausrichtung ihrer Aktivitäten will die BayernLB ihre Tätigkeiten [...] deutlich zurückfahren. |
| --- | --- |

(47)

Derzeit unterhält die BayernLB über 11 internationale Niederlassungen und Vertretungen, [...]. Aufgrund der regionalen Neuausrichtung ihrer Aktivitäten will die BayernLB ihre Tätigkeiten [...] deutlich zurückfahren.

Immobilien, öffentliche Hand und Sparkassen

| (48) | Der regionale Fokus des Immobiliengeschäfts der BayernLB wird künftig auf Deutschland liegen. In das europäische Ausland wird die Bank vorwiegend ihre deutschen Kunden begleiten, sehr selektiv auch in Länder außerhalb Europas, oder sich auf deutsche Objekte konzentrieren. Die Geschäftsaktivitäten mit der öffentlichen Hand werden sich ausschließlich auf Bayern und Deutschland konzentrieren. |
| --- | --- |

(48)

Der regionale Fokus des Immobiliengeschäfts der BayernLB wird künftig auf Deutschland liegen. In das europäische Ausland wird die Bank vorwiegend ihre deutschen Kunden begleiten, sehr selektiv auch in Länder außerhalb Europas, oder sich auf deutsche Objekte konzentrieren. Die Geschäftsaktivitäten mit der öffentlichen Hand werden sich ausschließlich auf Bayern und Deutschland konzentrieren.

| (49) | Das Sparkassengeschäft bildet einen integralen Bestandteil des neuen Geschäftsmodells der BayernLB. Die Sparkassen sind traditionell wichtige Kunden der BayernLB, zugleich aber auch bedeutende Vertriebspartner. Künftig will die BayernLB daher ihre Zusammenarbeit mit den Sparkassen optimieren und intensivieren und dazu gezielt Produkte für Privat- und Geschäftskunden anbieten. |
| --- | --- |

(49)

Das Sparkassengeschäft bildet einen integralen Bestandteil des neuen Geschäftsmodells der BayernLB. Die Sparkassen sind traditionell wichtige Kunden der BayernLB, zugleich aber auch bedeutende Vertriebspartner. Künftig will die BayernLB daher ihre Zusammenarbeit mit den Sparkassen optimieren und intensivieren und dazu gezielt Produkte für Privat- und Geschäftskunden anbieten.

Mittelstand

| (50) | In der Säule ‚Mittelstand‘ sollen die Aktivitäten der BayernLB mit mittelständischen Unternehmen in Bayern und Deutschland gebündelt werden. Durch Investitionen in den Vertriebsprozess will die BayernLB dieses Segment weiter als eines ihrer Kernsegmente ausbauen. Ziel der BayernLB sind sowohl ein Ausbau des Kundenstamms in diesem Bereich als auch ein Ausbau der Kundenausschöpfung. |
| --- | --- |

(50)

In der Säule ‚Mittelstand‘ sollen die Aktivitäten der BayernLB mit mittelständischen Unternehmen in Bayern und Deutschland gebündelt werden. Durch Investitionen in den Vertriebsprozess will die BayernLB dieses Segment weiter als eines ihrer Kernsegmente ausbauen. Ziel der BayernLB sind sowohl ein Ausbau des Kundenstamms in diesem Bereich als auch ein Ausbau der Kundenausschöpfung.

| (51) | Im Mittelsstandssegment will BayernLB seine Kompetenz im Fördergeschäft nutzen und sich auf Kunden in Zukunftsmärkten [...] konzentrieren. |
| --- | --- |

(51)

Im Mittelsstandssegment will BayernLB seine Kompetenz im Fördergeschäft nutzen und sich auf Kunden in Zukunftsmärkten [...] konzentrieren.

| (52) | Die BayernLB will ihre Mittelstandskunden mit speziellen Exportfinanzierungsprodukten ins Ausland begleiten. Im Corporate Financing ist eine Konzentration auf die Produktfelder Übernahmefinanzierung, M&A-Beratung und Kreditstrukturierung vorgesehen. |
| --- | --- |

(52)

Die BayernLB will ihre Mittelstandskunden mit speziellen Exportfinanzierungsprodukten ins Ausland begleiten. Im Corporate Financing ist eine Konzentration auf die Produktfelder Übernahmefinanzierung, M&A-Beratung und Kreditstrukturierung vorgesehen.

Privatkunden/DKB

| (53) | Im Rahmen der neuen Organisationsstruktur der BayernLB bildet die DKB das Kernstück des Privatkundengeschäfts. [...]. |
| --- | --- |

(53)

Im Rahmen der neuen Organisationsstruktur der BayernLB bildet die DKB das Kernstück des Privatkundengeschäfts. [...].

| (54) | Zur BayernLB gehören zwei unselbständige Anstalten, die BayernLabo und die LBS. Die BayernLabo ist das zentrale Förderinstitut der BayernLB und Organ der staatlichen Wohnungspolitik zur Schaffung und Modernisierung von Wohnraum. Die LBS stellt eine zentrale Komponente der Zusammenarbeit der BayernLB mit den bayerischen Sparkassen dar. Auch in Zukunft wird der Fokus der LBS auf dem Bausparbereich liegen. |
| --- | --- |

(54)

Zur BayernLB gehören zwei unselbständige Anstalten, die BayernLabo und die LBS. Die BayernLabo ist das zentrale Förderinstitut der BayernLB und Organ der staatlichen Wohnungspolitik zur Schaffung und Modernisierung von Wohnraum. Die LBS stellt eine zentrale Komponente der Zusammenarbeit der BayernLB mit den bayerischen Sparkassen dar. Auch in Zukunft wird der Fokus der LBS auf dem Bausparbereich liegen.

Anstalten

| (55) | Im Zuge der geplanten Abgabe der Kontrollmehrheit des Freistaats Bayern an der BayernLB erfolgt nach Verständnis der Anteilseigner [...]. |
| --- | --- |

(55)

Im Zuge der geplanten Abgabe der Kontrollmehrheit des Freistaats Bayern an der BayernLB erfolgt nach Verständnis der Anteilseigner [...].

Nicht-Kernaktivitäten der BayernLB

| (56) | Nach der neuen Strategie zählen die folgenden Beteiligungen der BayernLB zu den Nicht-Kernaktivitäten und sollen daher bis [...] veräußert werden: [...]. |
| --- | --- |

(56)

Nach der neuen Strategie zählen die folgenden Beteiligungen der BayernLB zu den Nicht-Kernaktivitäten und sollen daher bis [...] veräußert werden: [...].

Osteuropageschäft der BayernLB

| (57) | Die BayernLB ist derzeit durch zwei Tochtergesellschaften in Osteuropa vertreten, und zwar zum einen durch die Hypo Group Alpe Adria (HGAA) mit Sitz in Österreich und zum anderen durch die MKB Bank mit Sitz in Ungarn. [...]. |
| --- | --- |

(57)

Die BayernLB ist derzeit durch zwei Tochtergesellschaften in Osteuropa vertreten, und zwar zum einen durch die Hypo Group Alpe Adria (HGAA) mit Sitz in Österreich und zum anderen durch die MKB Bank mit Sitz in Ungarn. [...].

HGAA

| (58) | Die Umstrukturierung der HGAA erfolgt mit dem ausdrücklichen Ziel, die Bank [...] kapitalmarktfähig zu machen. Der [...] zielt daher auf die Wiederherstellung der Rentabilität der Bank ab und sieht zu diesem Zweck die Unterscheidung von Kern- und Nichtkernaktivitäten vor, um die Bilanzsumme und die Betriebskosten der Bank bis [...] zu verringern. Bis zum Abschluss der Umstrukturierung im Jahr [...] werden in der Bank brutto [...] Mitarbeiter abgebaut. Der Bestand an Risikoaktiva wird um [...]Mrd. EUR und die Bilanzsumme um [...]Mrd. EUR gesunken sein. |
| --- | --- |

(58)

Die Umstrukturierung der HGAA erfolgt mit dem ausdrücklichen Ziel, die Bank [...] kapitalmarktfähig zu machen. Der [...] zielt daher auf die Wiederherstellung der Rentabilität der Bank ab und sieht zu diesem Zweck die Unterscheidung von Kern- und Nichtkernaktivitäten vor, um die Bilanzsumme und die Betriebskosten der Bank bis [...] zu verringern. Bis zum Abschluss der Umstrukturierung im Jahr [...] werden in der Bank brutto [...] Mitarbeiter abgebaut. Der Bestand an Risikoaktiva wird um [...]Mrd. EUR und die Bilanzsumme um [...]Mrd. EUR gesunken sein.

| (59) | Dazu wird sich die HGAA aus [...] zurückziehen, in der die Bank derzeit präsent ist. Die HGAA wird ihre Filialen in [...] schließen und sich auf ihre traditionellen Märkte in [...] konzentrieren. |
| --- | --- |

(59)

Dazu wird sich die HGAA aus [...] zurückziehen, in der die Bank derzeit präsent ist. Die HGAA wird ihre Filialen in [...] schließen und sich auf ihre traditionellen Märkte in [...] konzentrieren.

| (60) | Ferner will sich die HGAA künftig auf das kundeninduzierte Geschäft sowie das Leasinggeschäft beschränken. Die Aktivitäten der HGAA in den Bereichen [...] sollen spürbar reduziert werden. Das Risikomanagement der HGAA wird gebündelt und an die Standards der BayernLB angepasst. |
| --- | --- |

(60)

Ferner will sich die HGAA künftig auf das kundeninduzierte Geschäft sowie das Leasinggeschäft beschränken. Die Aktivitäten der HGAA in den Bereichen [...] sollen spürbar reduziert werden. Das Risikomanagement der HGAA wird gebündelt und an die Standards der BayernLB angepasst.

| (61) | Ziel ist es, [...]. |
| --- | --- |

(61)

Ziel ist es, [...].

| (62) | Wie im Falle der BayernLB und der HGAA werden auch die Aktivitäten der MKB in Kern- und Nichtkerngeschäft getrennt. Künftig wird sich die MKB nur noch auf den [...]Markt konzentrieren; [...]. |
| --- | --- |

(62)

Wie im Falle der BayernLB und der HGAA werden auch die Aktivitäten der MKB in Kern- und Nichtkerngeschäft getrennt. Künftig wird sich die MKB nur noch auf den [...]Markt konzentrieren; [...].

MKB

| (63) | Das gesamte Firmenkundengeschäft außerhalb [...] einschließlich des grenzüberschreitenden [...] und der Finanzierung von [...] wird eingestellt. Die MKB soll inter alia als Hauptbank für den gehobenen Privatkundenbereich in Ungarn positioniert werden. |
| --- | --- |

(63)

Das gesamte Firmenkundengeschäft außerhalb [...] einschließlich des grenzüberschreitenden [...] und der Finanzierung von [...] wird eingestellt. Die MKB soll inter alia als Hauptbank für den gehobenen Privatkundenbereich in Ungarn positioniert werden.

| (64) | Ziel ist es, [...]. |
| --- | --- |

(64)

Ziel ist es, [...].

Rentabilität

| (65) | Für den Nachweis ihrer Rentabilität geht die Bank bei ihren makroökonomischen Prognosen für den Base Case von einem Rückgang des BIP im Jahr 2009 um 4,3 % und einer Wachstumsrate von 1,6 % im Jahr 2010 aus. Für 2011 wird eine Wachstumsrate von 2 % angenommen. Für den Euro-Raum geht die Bank von einem BIP-Rückgang um 3,6 % im Jahr 2009 und einer Wachstumsrate von 1,2 % in 2010 bzw. 2,3 % in 2011 aus. Ferner nimmt die Bank an, dass sich die Inflationsrate sowohl in Deutschland als auch im Euro-Raum 2009 auf weniger als 1 % belaufen, sich aber bis 2011 schrittweise auf 2 % erhöhen wird. Die Zinsertragskurve, gemessen am Abzug der erwarteten 3-Monatssätze von den erwarteten 5- und 10-Jahressätzen ermittelt wird, dürfte sich bis 2011 erheblich abflachen. |
| --- | --- |

(65)

Für den Nachweis ihrer Rentabilität geht die Bank bei ihren makroökonomischen Prognosen für den Base Case von einem Rückgang des BIP im Jahr 2009 um 4,3 % und einer Wachstumsrate von 1,6 % im Jahr 2010 aus. Für 2011 wird eine Wachstumsrate von 2 % angenommen. Für den Euro-Raum geht die Bank von einem BIP-Rückgang um 3,6 % im Jahr 2009 und einer Wachstumsrate von 1,2 % in 2010 bzw. 2,3 % in 2011 aus. Ferner nimmt die Bank an, dass sich die Inflationsrate sowohl in Deutschland als auch im Euro-Raum 2009 auf weniger als 1 % belaufen, sich aber bis 2011 schrittweise auf 2 % erhöhen wird. Die Zinsertragskurve, gemessen am Abzug der erwarteten 3-Monatssätze von den erwarteten 5- und 10-Jahressätzen ermittelt wird, dürfte sich bis 2011 erheblich abflachen.

| (66) | Die Bank weist darauf hin, dass sie in Ergänzung ihres Top-Down-Ansatzes bei der Risikoberechnung für jede ihrer Risikopositionen eine Bottom-up-Planung vorgenommen hat. Da sich die makroökonomische Lage noch weiter verschlechtern könnte, setzte die Bank ihre Risikovorsorge im Base Case höher an, als durch die Bottom-up-Planung erforderlich wäre. |
| --- | --- |

(66)

Die Bank weist darauf hin, dass sie in Ergänzung ihres Top-Down-Ansatzes bei der Risikoberechnung für jede ihrer Risikopositionen eine Bottom-up-Planung vorgenommen hat. Da sich die makroökonomische Lage noch weiter verschlechtern könnte, setzte die Bank ihre Risikovorsorge im Base Case höher an, als durch die Bottom-up-Planung erforderlich wäre.

| (67) | Auf der Grundlage der vorstehenden Annahmen geht die Bank von einem [...] Betriebsergebnis für 2009 aus, erwartet aber, [...]zu erzielen. Das Kerngeschäft der Bank wird im gesamten Planungszeitraum [...] bleiben, während im Nicht-Kerngeschäft bis 2010 weiter [...] verzeichnet werden. Das Ergebnis vor Steuern wird jedoch sowohl 2009 als auch 2010 [...] bleiben. [...] für 2011 wird ein [...] Ergebnis erwartet. |
| --- | --- |

(67)

Auf der Grundlage der vorstehenden Annahmen geht die Bank von einem [...] Betriebsergebnis für 2009 aus, erwartet aber, [...]zu erzielen. Das Kerngeschäft der Bank wird im gesamten Planungszeitraum [...] bleiben, während im Nicht-Kerngeschäft bis 2010 weiter [...] verzeichnet werden. Das Ergebnis vor Steuern wird jedoch sowohl 2009 als auch 2010 [...] bleiben. [...] für 2011 wird ein [...] Ergebnis erwartet.

| (68) | Zur Überprüfung der Sensitivität der Prognosen erstellte die Bank ihre Gewinn- und Verlustrechnung auch für ein optimistisches und ein pessimistisches Szenario. Beim optimistischen Szenario wird u. a. für 2010 von einer besseren makroökonomischen Lage im Vergleich zum Base Case ausgegangen. Auch das operative Betriebsergebnis würde 2010 [...] ausfallen, und 2011 würden [...] verzeichnet. Im pessimistischen Szenario, für das die makroökonomische Lage nicht näher skizziert wird, würden bis 2011 sowohl das [...] der Bank als auch das [...] ausfallen. |
| --- | --- |

(68)

Zur Überprüfung der Sensitivität der Prognosen erstellte die Bank ihre Gewinn- und Verlustrechnung auch für ein optimistisches und ein pessimistisches Szenario. Beim optimistischen Szenario wird u. a. für 2010 von einer besseren makroökonomischen Lage im Vergleich zum Base Case ausgegangen. Auch das operative Betriebsergebnis würde 2010 [...] ausfallen, und 2011 würden [...] verzeichnet. Im pessimistischen Szenario, für das die makroökonomische Lage nicht näher skizziert wird, würden bis 2011 sowohl das [...] der Bank als auch das [...] ausfallen.

| (69) | Was die HGAA anbetrifft, so hat die BayernLB einen Geschäftsplan für die Jahre 2009 bis 2013 vorgelegt, dem zufolge 2009 und danach ein [...] erzielt wird. Der Plan stützt sich auf makroökonomische Prognosen, die die BayernLB der HGAA vorgegeben hat. |
| --- | --- |

(69)

Was die HGAA anbetrifft, so hat die BayernLB einen Geschäftsplan für die Jahre 2009 bis 2013 vorgelegt, dem zufolge 2009 und danach ein [...] erzielt wird. Der Plan stützt sich auf makroökonomische Prognosen, die die BayernLB der HGAA vorgegeben hat.

| (70) | Im Base Case entwickeln sich die Eckdaten der BayernLB wie folgt. |
| --- | --- |

(70)

Im Base Case entwickeln sich die Eckdaten der BayernLB wie folgt.

| (71) | Kernaktitiväten











  in Mio. EUR | Pro Forma 2008 | Plan 2009 | Plan 2010 | Plan 2011 | Plan 2012 | Plan 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verwaltungsaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge Kredit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis operativ | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| in Mrd. EUR | Pro Forma 2008 | Plan 2009 | Plan 2010 | Plan 2011 | Plan 2012 | Plan 2013 |
| Bilanzsumme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikoaktiva | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CIR | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(71)

Kernaktitiväten

in Mio. EUR

Pro Forma 2008

Plan 2009

Plan 2010

Plan 2011

Plan 2012

Plan 2013

Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verwaltungsaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge Kredit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis operativ

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

in Mrd. EUR

Pro Forma 2008

Plan 2009

Plan 2010

Plan 2011

Plan 2012

Plan 2013

Bilanzsumme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikoaktiva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

CIR

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (72) | Nicht-Kernaktivitäten











  in Mrd. EUR | Pro Forma 2008 | Plan 2009 | Plan 2010 | Plan 2011 | Plan 2012 | Plan 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verwaltungsaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge Kredit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis operativ | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| in Mrd. EUR | Pro Forma 2008 | Plan 2009 | Plan 2010 | Plan 2011 | Plan 2012 | Plan 2013 |
| Bilanzsumme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikoaktiva | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CIR | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(72)

Nicht-Kernaktivitäten

in Mrd. EUR

Pro Forma 2008

Plan 2009

Plan 2010

Plan 2011

Plan 2012

Plan 2013

Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verwaltungsaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge Kredit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis operativ

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

in Mrd. EUR

Pro Forma 2008

Plan 2009

Plan 2010

Plan 2011

Plan 2012

Plan 2013

Bilanzsumme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikoaktiva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

CIR

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

3.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (73) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beinträchtigen. |
| --- | --- |

(73)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beinträchtigen.

| (74) | Die Kommission weist darauf hin, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über eine staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB festgestellt hat, dass die Risikoabschirmung und die Kapitalmaßnahme zugunsten der BayernLB eine staatliche Beihilfe darstellen (10). Des Weiteren kam die Kommission zu dem Schluss, dass diese im Einklang mit den Bedingungen der deutschen Beihilferegelung zum Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland steht. |
| --- | --- |

(74)

Die Kommission weist darauf hin, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über eine staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB festgestellt hat, dass die Risikoabschirmung und die Kapitalmaßnahme zugunsten der BayernLB eine staatliche Beihilfe darstellen (10). Des Weiteren kam die Kommission zu dem Schluss, dass diese im Einklang mit den Bedingungen der deutschen Beihilferegelung zum Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland steht.

| (75) | Die Beihilfe besteht zum einen aus einer Rekapitalisierungsmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR. Diese stellt nach ständiger Entscheidungspraxis der Kommission zu 100 % eine staatliche Beihilfe dar. Dies wird von Deutschland nicht bestritten. |
| --- | --- |

(75)

Die Beihilfe besteht zum einen aus einer Rekapitalisierungsmaßnahme in Höhe von 10 Mrd. EUR. Diese stellt nach ständiger Entscheidungspraxis der Kommission zu 100 % eine staatliche Beihilfe dar. Dies wird von Deutschland nicht bestritten.

| (76) | Zum anderen stellt Deutschland für das ABS-Portfolio eine Risikoabschirmung in Form einer Garantie über 4,8 Mrd. EUR zur Verfügung. Deutschland ist der Auffassung, dass sich der Beihilfewert dieser Maßnahme lediglich auf 1,6 Mrd. EUR beläuft. |
| --- | --- |

(76)

Zum anderen stellt Deutschland für das ABS-Portfolio eine Risikoabschirmung in Form einer Garantie über 4,8 Mrd. EUR zur Verfügung. Deutschland ist der Auffassung, dass sich der Beihilfewert dieser Maßnahme lediglich auf 1,6 Mrd. EUR beläuft.

| (77) | Die Kommission hat Zweifel daran, ob Deutschland den Beihilfewert dieser Maßnahme korrekt berechnet hat. Bereits in ihrer Entscheidung über die staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB hat die Kommission festgestellt, dass die Abschirmung des ABS-Portfolios weniger mit einer Garantie als vielmehr mit einer Kapitalzuführung zu vergleichen ist, da sie der Kompensation bereits konkretisierter Verluste diene. Insbesondere in Anbetracht der Verluste in einem Worst-case-Szenario ist die Kommission daher in Übereinstimmung mit ihrer bisherigen Praxis der Auffassung, dass das Beihilfeelement der Abschirmung bis zu 100 % des abgeschirmten Betrags betragen könnte (11). Des Weiteren weist die Kommission darauf hin, dass sie in der Zwischenzeit in ihrer Mitteilung vom 25. Februar 2009 (12) (nachstehend ‚Mitteilung über wertgeminderte Aktiva‘ genannt) ausführlicher dargelegt hat, wie Risikoschirme für wertgeminderte Aktiva zu bewerten sind. In dieser Mitteilung heißt es, dass der Beihilfebetrag der Differenz zwischen dem Übernahmewert der Vermögenswerte und dem Marktpreis (der sogar bei null liegen kann) entspricht (13). Bislang wurden der Kommission noch keine Angaben zum Marktwert des ABS-Portfolios übermittelt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission hat Zweifel daran, ob Deutschland den Beihilfewert dieser Maßnahme korrekt berechnet hat. Bereits in ihrer Entscheidung über die staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB hat die Kommission festgestellt, dass die Abschirmung des ABS-Portfolios weniger mit einer Garantie als vielmehr mit einer Kapitalzuführung zu vergleichen ist, da sie der Kompensation bereits konkretisierter Verluste diene. Insbesondere in Anbetracht der Verluste in einem Worst-case-Szenario ist die Kommission daher in Übereinstimmung mit ihrer bisherigen Praxis der Auffassung, dass das Beihilfeelement der Abschirmung bis zu 100 % des abgeschirmten Betrags betragen könnte (11). Des Weiteren weist die Kommission darauf hin, dass sie in der Zwischenzeit in ihrer Mitteilung vom 25. Februar 2009 (12) (nachstehend ‚Mitteilung über wertgeminderte Aktiva‘ genannt) ausführlicher dargelegt hat, wie Risikoschirme für wertgeminderte Aktiva zu bewerten sind. In dieser Mitteilung heißt es, dass der Beihilfebetrag der Differenz zwischen dem Übernahmewert der Vermögenswerte und dem Marktpreis (der sogar bei null liegen kann) entspricht (13). Bislang wurden der Kommission noch keine Angaben zum Marktwert des ABS-Portfolios übermittelt.

| (78) | Darüber hinaus liegt die Vergütung mit [40—70] Basispunkten weit unter dem Preis, den ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber erwarten würde. |
| --- | --- |

(78)

Darüber hinaus liegt die Vergütung mit [40—70] Basispunkten weit unter dem Preis, den ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber erwarten würde.

| (79) | Außerdem hat die BayernLB durch den Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) eine Liquiditätsgarantie in Höhe von 15 Mrd. EUR gemäß § 6 des Gesetzes zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds (FMStFG) erhalten. |
| --- | --- |

(79)

Außerdem hat die BayernLB durch den Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) eine Liquiditätsgarantie in Höhe von 15 Mrd. EUR gemäß § 6 des Gesetzes zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds (FMStFG) erhalten.

| (80) | Darüber hinaus erhielt die BayernLB-Tochter HGAA von Österreich nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (nachstehend ‚österreichisches Rettungspaket‘ genannt) zusätzlich Tier-1-Hybridkapital in Höhe von 900 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(80)

Darüber hinaus erhielt die BayernLB-Tochter HGAA von Österreich nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (nachstehend ‚österreichisches Rettungspaket‘ genannt) zusätzlich Tier-1-Hybridkapital in Höhe von 900 Mio. EUR.

3.2.   Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt

3.2.1.   Anwendung von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag

| (81) | Zum Zeitpunkt der Gewährung der Beihilfe handelte es sich bei der BayernLB laut Entscheidung zur staatlichen Rettungsbeihilfe für die BayernLB um ein Unternehmen in Schwierigkeiten. Die Beihilfe stellt folglich eine Umstrukturierungsbeihilfe dar und müsste normalerweise nach den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (nachstehend ‚Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien‘ genannt) (14) geprüft werden. |
| --- | --- |

(81)

Zum Zeitpunkt der Gewährung der Beihilfe handelte es sich bei der BayernLB laut Entscheidung zur staatlichen Rettungsbeihilfe für die BayernLB um ein Unternehmen in Schwierigkeiten. Die Beihilfe stellt folglich eine Umstrukturierungsbeihilfe dar und müsste normalerweise nach den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (nachstehend ‚Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien‘ genannt) (14) geprüft werden.

| (82) | Nach Auffassung Deutschlands sollte die Würdigung der Beihilfe jedoch auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag erfolgen. Nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ist die Kommission befugt, eine Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären, wenn sie zur ‚Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats‘ beiträgt. Die Kommission weist darauf hin, dass das Gericht erster Instanz unterstrichen hat, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag restriktiv anzuwenden ist und der Beseitigung einer Störung im gesamten Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates dienen muss (15). |
| --- | --- |

(82)

Nach Auffassung Deutschlands sollte die Würdigung der Beihilfe jedoch auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag erfolgen. Nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ist die Kommission befugt, eine Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären, wenn sie zur ‚Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats‘ beiträgt. Die Kommission weist darauf hin, dass das Gericht erster Instanz unterstrichen hat, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag restriktiv anzuwenden ist und der Beseitigung einer Störung im gesamten Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates dienen muss (15).

| (83) | In ihrer Entscheidung zur Genehmigung des Rettungspakets für Finanzinstitute in Deutschland kam die Kommission zu dem Schluss, dass eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben der Bundesrepublik Deutschland vorliegt und die staatliche Unterstützung von Banken geeignet ist, diese Störung zu beheben (16). Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag kann deshalb angewendet werden. |
| --- | --- |

(83)

In ihrer Entscheidung zur Genehmigung des Rettungspakets für Finanzinstitute in Deutschland kam die Kommission zu dem Schluss, dass eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben der Bundesrepublik Deutschland vorliegt und die staatliche Unterstützung von Banken geeignet ist, diese Störung zu beheben (16). Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag kann deshalb angewendet werden.

| (84) | Im vorliegenden Fall hält die Kommission außerdem fest, dass sie bereits in ihrer Entscheidung zur Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfe für die BayernLB die Anwendbarkeit von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag geprüft hat und zu dem Schluss gekommen ist, dass die Rettungsbeihilfe auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar betrachtet werden kann, sofern Deutschland einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorlegt. Deutschland hat jetzt einen Umstrukturierungsplan für die BayernLB übermittelt, den die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag zu prüfen hat. |
| --- | --- |

(84)

Im vorliegenden Fall hält die Kommission außerdem fest, dass sie bereits in ihrer Entscheidung zur Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfe für die BayernLB die Anwendbarkeit von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag geprüft hat und zu dem Schluss gekommen ist, dass die Rettungsbeihilfe auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar betrachtet werden kann, sofern Deutschland einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorlegt. Deutschland hat jetzt einen Umstrukturierungsplan für die BayernLB übermittelt, den die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag zu prüfen hat.

| (85) | Außerdem hat Österreich eine Beihilfe auf der Grundlage eines eigenen Rettungspakets gewährt, das die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag genehmigt hat (17). Für die HGAA hat Österreich außerdem einen Rentabilitätsplan vorgelegt. Ein solcher Plan muss im Falle von Beihilfen für grundsätzlich gesunde Banken übermittelt werden. Wäre die Bank als nicht grundsätzlich gesund eingestuft worden, hätte ein Umstrukturierungsplan vorgelegt werden müssen. [...]. Aus diesem Grunde hat die Kommission Zweifel, dass die Beihilfe Österreichs für die HGAA mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag vereinbar ist. |
| --- | --- |

(85)

Außerdem hat Österreich eine Beihilfe auf der Grundlage eines eigenen Rettungspakets gewährt, das die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag genehmigt hat (17). Für die HGAA hat Österreich außerdem einen Rentabilitätsplan vorgelegt. Ein solcher Plan muss im Falle von Beihilfen für grundsätzlich gesunde Banken übermittelt werden. Wäre die Bank als nicht grundsätzlich gesund eingestuft worden, hätte ein Umstrukturierungsplan vorgelegt werden müssen. [...]. Aus diesem Grunde hat die Kommission Zweifel, dass die Beihilfe Österreichs für die HGAA mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag vereinbar ist.

3.2.2.   Vereinbarkeit der Umstrukturierungsbeihilfe nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag

| (86) | Wie von der Kommission in ihren drei Mitteilungen zur gegenwärtigen Finanzkrise (18) dargelegt, sind Beihilfemaßnahmen, die aufgrund der derzeitigen Finanzkrise zugunsten von Banken ergriffen werden, nach den Grundsätzen der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien und unter Berücksichtigung der Besonderheiten der Systemkrise der Finanzmärkte zu prüfen (19). Dies bedeutet für die beihilferechtliche Würdigung der Umstrukturierung der BayernLB nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, dass die Grundsätze der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien in Anbetracht der derzeitigen Krise gegebenenfalls angepasst werden müssen. In diesem Zusammenhang sollte den dort festgelegten Regeln für den Eigenbetrag besondere Beachtung geschenkt werden. Da die die BayernLB keinen Zugang zu Fremdkapital mehr hat und der in den Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien geforderte Eigenbeitrag von mindestens 50 % im derzeitigen wirtschaftlichen Umfeld unrealistisch scheint, räumt die Kommission ein, dass es während der Finanzmarktkrise möglicherweise nicht angezeigt ist zu verlangen, dass der zu leistende Eigenbeitrag einem vorab festgelegten Anteil an den Umstrukturierungskosten entspricht. Auch Ausgestaltung und Durchführung der Ausgleichsmaßnahmen zur Verhinderung unverhältnismäßiger Wettbewerbsverzerrungen sind eventuell insofern zu überdenken, als die BayernLB aufgrund der derzeitigen Marktlage möglicherweise mehr Zeit für die Durchführung benötigt. |
| --- | --- |

(86)

Wie von der Kommission in ihren drei Mitteilungen zur gegenwärtigen Finanzkrise (18) dargelegt, sind Beihilfemaßnahmen, die aufgrund der derzeitigen Finanzkrise zugunsten von Banken ergriffen werden, nach den Grundsätzen der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien und unter Berücksichtigung der Besonderheiten der Systemkrise der Finanzmärkte zu prüfen (19). Dies bedeutet für die beihilferechtliche Würdigung der Umstrukturierung der BayernLB nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, dass die Grundsätze der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien in Anbetracht der derzeitigen Krise gegebenenfalls angepasst werden müssen. In diesem Zusammenhang sollte den dort festgelegten Regeln für den Eigenbetrag besondere Beachtung geschenkt werden. Da die die BayernLB keinen Zugang zu Fremdkapital mehr hat und der in den Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien geforderte Eigenbeitrag von mindestens 50 % im derzeitigen wirtschaftlichen Umfeld unrealistisch scheint, räumt die Kommission ein, dass es während der Finanzmarktkrise möglicherweise nicht angezeigt ist zu verlangen, dass der zu leistende Eigenbeitrag einem vorab festgelegten Anteil an den Umstrukturierungskosten entspricht. Auch Ausgestaltung und Durchführung der Ausgleichsmaßnahmen zur Verhinderung unverhältnismäßiger Wettbewerbsverzerrungen sind eventuell insofern zu überdenken, als die BayernLB aufgrund der derzeitigen Marktlage möglicherweise mehr Zeit für die Durchführung benötigt.

| (87) | Wie von der Kommission bereits in früheren Erläuterungen festgestellt, dürfte der Umfang der zur Wiederherstellung der Rentabilität erforderlichen Umstrukturierung direkt proportional zur Reichweite und Höhe der Beihilfe einerseits und zur Tragfähigkeit (bzw. Nichttragfähigkeit) des Geschäftsmodells der BayernLB andererseits sein. [...]. |
| --- | --- |

(87)

Wie von der Kommission bereits in früheren Erläuterungen festgestellt, dürfte der Umfang der zur Wiederherstellung der Rentabilität erforderlichen Umstrukturierung direkt proportional zur Reichweite und Höhe der Beihilfe einerseits und zur Tragfähigkeit (bzw. Nichttragfähigkeit) des Geschäftsmodells der BayernLB andererseits sein. [...].

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität

| (88) | Der Umstrukturierungsplan muss die Wiederherstellung der Rentabilität des Unternehmens innerhalb eines angemessenen Zeitraums gewährleisten. Diesbezüglich bewertet die Kommission positiv, dass die BayernLB beabsichtigt, sich auf ihre Kernkompetenzen zu konzentrieren und risikoträchtigere Geschäftstätigkeiten wie das Investmentbanking abzustoßen. |
| --- | --- |

(88)

Der Umstrukturierungsplan muss die Wiederherstellung der Rentabilität des Unternehmens innerhalb eines angemessenen Zeitraums gewährleisten. Diesbezüglich bewertet die Kommission positiv, dass die BayernLB beabsichtigt, sich auf ihre Kernkompetenzen zu konzentrieren und risikoträchtigere Geschäftstätigkeiten wie das Investmentbanking abzustoßen.

| (89) | Die Kommission hält jedoch fest, dass sich die Wirtschaftsprognosen in den letzten Wochen erheblich verschlechtert haben, so dass die von der Bank vorgelegten Prognosen nicht mehr aktuell sind (20). Auch wenn die Bank diese Möglichkeit bereits berücksichtigt hat, indem sie für das Base-case-Szenario eine höhere Risikovorsorge vorsieht, als für diesen Fall erforderlich wären, hat die Kommission Zweifel daran, ob dies ausreicht, um den sich verschlechternden Prognosen Rechnung zu tragen. [...] |
| --- | --- |

(89)

Die Kommission hält jedoch fest, dass sich die Wirtschaftsprognosen in den letzten Wochen erheblich verschlechtert haben, so dass die von der Bank vorgelegten Prognosen nicht mehr aktuell sind (20). Auch wenn die Bank diese Möglichkeit bereits berücksichtigt hat, indem sie für das Base-case-Szenario eine höhere Risikovorsorge vorsieht, als für diesen Fall erforderlich wären, hat die Kommission Zweifel daran, ob dies ausreicht, um den sich verschlechternden Prognosen Rechnung zu tragen. [...]

| (90) | Des Weiteren haben Deutschland und die BayernLB zwar einen Wechsel der Kontrollmehrheit bei der BayernLB [...] zugesagt, aber sich bislang noch zu keinem festen Termin verpflichtet. Die Kommission ist der Ansicht, dass ein solcher Wechsel fest im Umstrukturierungsplan eingeplant und nicht nur als Option für die Zeit nach der Wiederherstellung der Rentabilität der Bank vorgesehen sein sollte. [...]. |
| --- | --- |

(90)

Des Weiteren haben Deutschland und die BayernLB zwar einen Wechsel der Kontrollmehrheit bei der BayernLB [...] zugesagt, aber sich bislang noch zu keinem festen Termin verpflichtet. Die Kommission ist der Ansicht, dass ein solcher Wechsel fest im Umstrukturierungsplan eingeplant und nicht nur als Option für die Zeit nach der Wiederherstellung der Rentabilität der Bank vorgesehen sein sollte. [...].

| (91) | Da die BayernLB-Tochter HGAA das österreichische Bankenrettungspaket selbst in Anspruch genommen hat [...], muss nach Auffassung der Kommission auch die Wiederherstellung der Rentabilität der HGAA gewährleistet werden. |
| --- | --- |

(91)

Da die BayernLB-Tochter HGAA das österreichische Bankenrettungspaket selbst in Anspruch genommen hat [...], muss nach Auffassung der Kommission auch die Wiederherstellung der Rentabilität der HGAA gewährleistet werden.

| (92) | Der von der HGAA vorgelegte Plan wirft Zweifel auf, da die zugrunde gelegten Annahmen nicht näher dargelegt und daher unklar sind. [...]. |
| --- | --- |

(92)

Der von der HGAA vorgelegte Plan wirft Zweifel auf, da die zugrunde gelegten Annahmen nicht näher dargelegt und daher unklar sind. [...].

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen

| (93) | Um Wettbewerbsverzerrungen so weit wie möglich abzuschwächen, müssen auch im Falle von Bankenumstrukturierungen Maßnahmen getroffen werden, die im Verhältnis zu den durch die Beihilfe verursachten Verzerrungseffekten stehen. |
| --- | --- |

(93)

Um Wettbewerbsverzerrungen so weit wie möglich abzuschwächen, müssen auch im Falle von Bankenumstrukturierungen Maßnahmen getroffen werden, die im Verhältnis zu den durch die Beihilfe verursachten Verzerrungseffekten stehen.

| (94) | Deutschland macht geltend, dass etwaige wettbewerbsverzerrenden Auswirkungen der Beihilfe durch die Aufgabe bzw. den Abbau überdurchschnittlich produktiver (d. h. Ertragskraft bezogen auf jeweilige Risikoaktiva) Aktivitäten, die Veräußerung wesentlicher Elemente des strategischen Beteiligungsportfolios, den kompletten Rückzug aus Asien, die Schließung der Niederlassungen in Mailand, Kiew und Montreal sowie die Redimensionierung der Filialen in London und in New York gemindert würden. |
| --- | --- |

(94)

Deutschland macht geltend, dass etwaige wettbewerbsverzerrenden Auswirkungen der Beihilfe durch die Aufgabe bzw. den Abbau überdurchschnittlich produktiver (d. h. Ertragskraft bezogen auf jeweilige Risikoaktiva) Aktivitäten, die Veräußerung wesentlicher Elemente des strategischen Beteiligungsportfolios, den kompletten Rückzug aus Asien, die Schließung der Niederlassungen in Mailand, Kiew und Montreal sowie die Redimensionierung der Filialen in London und in New York gemindert würden.

| (95) | Die Kommission weist darauf hin, dass sie im Falle einer Rekapitalisierung diesen Umfangs in vergleichbaren Fällen eine massive Reduzierung der Bilanzsumme verlangt hat, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden (21). Diesbezüglich begrüßt die Kommission den von der BayernLB geplanten massiven Abbau von Risikoaktiva und Bilanzsumme, betrachtet allerdings die oben beschriebenen Anstrengungen nicht als ausreichend, da — wie auch in anderen Bankenfällen — ein erheblicher Teil dieser Abbaumaßnahmen ohnehin für die Wiederherstellung der Rentabilität erforderlich wäre. Deshalb hat die Kommission Zweifel daran, dass es sich um eigens zur Abmilderung von Wettbewerbsverzerrungen konzipierte Maßnahmen handelt. |
| --- | --- |

(95)

Die Kommission weist darauf hin, dass sie im Falle einer Rekapitalisierung diesen Umfangs in vergleichbaren Fällen eine massive Reduzierung der Bilanzsumme verlangt hat, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden (21). Diesbezüglich begrüßt die Kommission den von der BayernLB geplanten massiven Abbau von Risikoaktiva und Bilanzsumme, betrachtet allerdings die oben beschriebenen Anstrengungen nicht als ausreichend, da — wie auch in anderen Bankenfällen — ein erheblicher Teil dieser Abbaumaßnahmen ohnehin für die Wiederherstellung der Rentabilität erforderlich wäre. Deshalb hat die Kommission Zweifel daran, dass es sich um eigens zur Abmilderung von Wettbewerbsverzerrungen konzipierte Maßnahmen handelt.

| (96) | Außerdem würde die Kommission erwarten, dass — insbesondere in Bayern — Schritte in Form von Verhaltensregeln und strukturellen Maßnahmen ergriffen würden, um Wettbewerbsverzerrungen noch weiter abzuschwächen. Die Veräußerung der [...] könnte in diesem Zusammenhang möglicherweise ein Element sein, aber nicht notwendigerweise als ausreichend gewertet werden. |
| --- | --- |

(96)

Außerdem würde die Kommission erwarten, dass — insbesondere in Bayern — Schritte in Form von Verhaltensregeln und strukturellen Maßnahmen ergriffen würden, um Wettbewerbsverzerrungen noch weiter abzuschwächen. Die Veräußerung der [...] könnte in diesem Zusammenhang möglicherweise ein Element sein, aber nicht notwendigerweise als ausreichend gewertet werden.

| (97) | Bezüglich des Verkaufs von [...] liegen der Kommission zwar die Zieltermine für die Veräußerung vor, zu denen die Veräußerung erfolgen soll, aber keine feste Zusage, dass sie bis Ende [...] verkauft sein werden. Deshalb hat die Kommission gewisse Bedenken bezüglich der zeitlichen Planung für die Durchführung dieser Maßnahmen und somit auch hinsichtlich ihrer Wirksamkeit in Bezug auf eine Abschwächung etwaiger Wettbewerbsverzerrungen. |
| --- | --- |

(97)

Bezüglich des Verkaufs von [...] liegen der Kommission zwar die Zieltermine für die Veräußerung vor, zu denen die Veräußerung erfolgen soll, aber keine feste Zusage, dass sie bis Ende [...] verkauft sein werden. Deshalb hat die Kommission gewisse Bedenken bezüglich der zeitlichen Planung für die Durchführung dieser Maßnahmen und somit auch hinsichtlich ihrer Wirksamkeit in Bezug auf eine Abschwächung etwaiger Wettbewerbsverzerrungen.

| (98) | Des Weiteren hat die Kommission Zweifel, dass der von der HGAA vorgelegte Plan ausreichende Maßnahmen vorsieht, [...]. |
| --- | --- |

(98)

Des Weiteren hat die Kommission Zweifel, dass der von der HGAA vorgelegte Plan ausreichende Maßnahmen vorsieht, [...].

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Minimum

| (99) | Die Kommission hält fest, dass der Umstrukturierungsplan in Bezug auf eine Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Minimum keine weitreichenden Vorschläge enthält. Die Bank leistet durch Veräußerungen einen gewissen Beitrag, allerdings bleibt das Ausmaß dieser Verkäufe vage. Deutschland macht im Falle der BayernLB außergewöhnliche Umstände geltend. Auch wenn tatsächlich besondere Umstände vorliegen und – wie weiter oben erläutert – eine entsprechende Anpassung begründen sollten, befreit dies nicht davon, von der Bank als auch von den Anteilseignern ein möglichst hoher Eigenbetrag zu erwarten. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission hält fest, dass der Umstrukturierungsplan in Bezug auf eine Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Minimum keine weitreichenden Vorschläge enthält. Die Bank leistet durch Veräußerungen einen gewissen Beitrag, allerdings bleibt das Ausmaß dieser Verkäufe vage. Deutschland macht im Falle der BayernLB außergewöhnliche Umstände geltend. Auch wenn tatsächlich besondere Umstände vorliegen und – wie weiter oben erläutert – eine entsprechende Anpassung begründen sollten, befreit dies nicht davon, von der Bank als auch von den Anteilseignern ein möglichst hoher Eigenbetrag zu erwarten.

| (100) | Bislang liegen der Kommission keine klaren Angaben zum Beitrag der Anteilseigner vor. Deutschland hatte bereits zum Zeitpunkt der Kommissionsentscheidung über die staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB zugesagt, dass in Anbetracht der hohen Verluste der Bank keine Kupons für Hybridkapitalinstrumente ausgezahlt werden. Derartige Maßnahmen zur Aufteilung der finanziellen Belastung sollten nach Auffassung der Kommission so lange vorgesehen werden, wie die Bank Verluste schreibt. Außerdem stellt sich die Kommission die Frage, ob eine Beteiligung an den Verlusten dieser Instrumente angezeigt wäre. |
| --- | --- |

(100)

Bislang liegen der Kommission keine klaren Angaben zum Beitrag der Anteilseigner vor. Deutschland hatte bereits zum Zeitpunkt der Kommissionsentscheidung über die staatliche Rettungsbeihilfe für die BayernLB zugesagt, dass in Anbetracht der hohen Verluste der Bank keine Kupons für Hybridkapitalinstrumente ausgezahlt werden. Derartige Maßnahmen zur Aufteilung der finanziellen Belastung sollten nach Auffassung der Kommission so lange vorgesehen werden, wie die Bank Verluste schreibt. Außerdem stellt sich die Kommission die Frage, ob eine Beteiligung an den Verlusten dieser Instrumente angezeigt wäre.

| (101) | Auf der Grundlage der obigen Ausführungen hat die Kommission Zweifel daran, dass die Beihilfe auf das erforderliche Minimum beschränkt ist und die mit der Umstrukturierung verbundenen Lasten (burden sharing) ausreichend verteilt sind. |
| --- | --- |

(101)

Auf der Grundlage der obigen Ausführungen hat die Kommission Zweifel daran, dass die Beihilfe auf das erforderliche Minimum beschränkt ist und die mit der Umstrukturierung verbundenen Lasten (burden sharing) ausreichend verteilt sind.

| (102) | Der von der HGAA vorgelegte Plan sieht nach Auffassung der Kommission nicht genügend Maßnahmen zur Lastenteilung vor, da die BayernLB im Grunde nur Kapital in die HGAA einbringen konnte, weil sie eine staatliche Beihilfe erhalten hatte und die HGAA-Eigentümer keine weitern Mittel bereitgestellt haben. Außerdem gibt es keine Zusage seitens der Bank, dass sich die Eigentümer des Hybridkapitals an etwaigen Verlustbeteiligungsvereinbarungen beteiligen [...]. |
| --- | --- |

(102)

Der von der HGAA vorgelegte Plan sieht nach Auffassung der Kommission nicht genügend Maßnahmen zur Lastenteilung vor, da die BayernLB im Grunde nur Kapital in die HGAA einbringen konnte, weil sie eine staatliche Beihilfe erhalten hatte und die HGAA-Eigentümer keine weitern Mittel bereitgestellt haben. Außerdem gibt es keine Zusage seitens der Bank, dass sich die Eigentümer des Hybridkapitals an etwaigen Verlustbeteiligungsvereinbarungen beteiligen [...].

3.2.3.   Verlängerung der staatlichen Rettungsbeihilfe

| (103) | Deutschland hat viereinhalb Monate nach der am 18. Dezember 2008 erteilten Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfe einen Umstrukturierungsplan übermittelt. Deutschland ist somit seiner Verpflichtung, der Kommission binnen sechs Monaten einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan bzw. einen Beweis für die vollständige Beendigung der Beihilfen vorzulegen, nachgekommen. Die Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfen wird deshalb im Einklang mit den Grundsätzen der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien und Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag so lange verlängert, bis die Kommission abschließend über den Umstrukturierungsplan entschieden hat. |
| --- | --- |

(103)

Deutschland hat viereinhalb Monate nach der am 18. Dezember 2008 erteilten Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfe einen Umstrukturierungsplan übermittelt. Deutschland ist somit seiner Verpflichtung, der Kommission binnen sechs Monaten einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan bzw. einen Beweis für die vollständige Beendigung der Beihilfen vorzulegen, nachgekommen. Die Genehmigung der staatlichen Rettungsbeihilfen wird deshalb im Einklang mit den Grundsätzen der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien und Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag so lange verlängert, bis die Kommission abschließend über den Umstrukturierungsplan entschieden hat.

3.3.   Schlussfolgerung

| (104) | Aus den vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obigen Maßnahmen Deutschlands und Österreichs staatliche Beihilfen darstellen. Die Kommission betrachtet diese Beihilfen als Umstrukturierungsbeihilfen, hat aber zum gegenwärtigen Zeitpunkt Zweifel, ob diese Beihilfen nach Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden können. |
| --- | --- |

(104)

Aus den vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obigen Maßnahmen Deutschlands und Österreichs staatliche Beihilfen darstellen. Die Kommission betrachtet diese Beihilfen als Umstrukturierungsbeihilfen, hat aber zum gegenwärtigen Zeitpunkt Zweifel, ob diese Beihilfen nach Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden können.

4.   ENTSCHEIDUNG

Auf der Grundlage der oben dargelegten Erwägungen wird das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag eingeleitet. Die Kommission fordert Deutschland und Österreich auf, ihr zusätzlich zu den Unterlagen, die bereits eingegangen sind, alle zur Beurteilung der Vereinbarkeit der Beihilfe sachdienlichen Unterlagen, Angaben und Daten zu übermitteln, insbesondere:

| — | detaillierte Beschreibung des ABS-Portfolios und seines Marktwerts; |
| --- | --- |

—

detaillierte Beschreibung des ABS-Portfolios und seines Marktwerts;

| — | detaillierter Zeitplan für die Durchführung der einzelnen Maßnahmen sowie Angabe eines endgültigen Termins für die vollständige Durchführung des gesamten Umstrukturierungsplans; |
| --- | --- |

—

detaillierter Zeitplan für die Durchführung der einzelnen Maßnahmen sowie Angabe eines endgültigen Termins für die vollständige Durchführung des gesamten Umstrukturierungsplans;

| — | Marktanteile der BayernLB in den verschiedenen Geschäftssegmenten in Bayern; |
| --- | --- |

—

Marktanteile der BayernLB in den verschiedenen Geschäftssegmenten in Bayern;

| — | Marktanteile der HGAA in ihrem räumlichen und sachlichen Märkten; |
| --- | --- |

—

Marktanteile der HGAA in ihrem räumlichen und sachlichen Märkten;

| — | weitere Angaben zur finanziellen Solidität der HGAA vor der Kapitalzuführung seitens der BayernLB im Dezember 2008; |
| --- | --- |

—

weitere Angaben zur finanziellen Solidität der HGAA vor der Kapitalzuführung seitens der BayernLB im Dezember 2008;

| — | neues Stress-Szenario für die Wiederherstellung der Rentabilität. |
| --- | --- |

—

neues Stress-Szenario für die Wiederherstellung der Rentabilität.

Deutschland und Österreich werden ersucht, dem potenziellen Beihilfeempfänger unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission erinnert Deutschland und Österreich an die aufschiebende Wirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist Deutschland und Österreich darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb von zwei Wochen ab dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.’

---

(1)  Entscheidung der Kommission vom 18. Dezember 2008 in der Beihilfesache N 615/2008, BayernLB, (ABl. C 80 vom 3.4.2009, S. 4).

1

(2)  Entscheidung der Kommission vom 27. Oktober 2008 in der Beihilfesache N 512/2008, Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland, ersetzt durch die Entscheidung der Kommission vom 12. Dezember 2008; N 625/2008, Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland.

2

(3)  Entscheidung der Kommission vom 9. Dezember 2008 in der Beihilfesache N 557/2008, Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich.

3

(4)  Vertrauliche Angaben, auch im Folgenden durch [...] gekennzeichnet.

4

(5)  Einzelheiten enthält die in Fußnote 1 genannte Entscheidung.

5

(6)  ABl. C 155 vom 20. Juni 2008.

6

(7)  Bei dieser Garantie handelt es sich bilanziell um nicht-standardisierte Kreditderivate (Credit Default Swap, CDS), die als Finanzinstrumente gemäß den International Accounting Standards bilanziert werden.

7

(8)  Siehe Fußnote 2.

8

(9)  Siehe Fußnote 3.

9

(10)  Siehe Fußnote 1.

10

(11)  Siehe Fußnote 1 in Bezug auf die Entscheidung der Kommission vom 30. April 2008 in der Beihilfesache NN 25/2008, Erwägungsgrund 36 (ABl. C 189 vom 26.7.2008, S. 3).

11

(12)  Mitteilung der Kommission über die Behandlung wertgeminderter Aktiva im Bankensektor der Gemeinschaft (ABl. C 72 vom 26.3.2009, S. 1).

12

(13)  Siehe Randnummer 39 der Mitteilung über wertgeminderte Aktiva, wo unterstrichen wird, dass sich der aktuelle Marktwert erheblich vom Buchwert der jeweiligen Vermögenswerte unterscheiden kann oder sich überhaupt kein Marktwert mehr ermitteln lässt, weil es keinen Markt gibt und der Wert einiger Vermögenswerte dann effektiv null betragen kann.

13

(14)  ABl. L 244 vom 1.10.2004, S. 2.

14

(15)  Vgl. grundsätzlich verbundene Rechtssachen T-132/96 und T-143/96, Freistaat Sachsen und Volkswagen AG/Kommission, Slg. 1999, II-3663, Rdnr. 167. Bestätigt durch die ständige Entscheidungspraxis der Kommission, z. B. kürzlich durch die Entscheidung der Kommission vom 4. Juni 2008 in der Sache C 9/2008, SachsenLB, noch nicht veröffentlicht.

15

(16)  Siehe Fußnote 2.

16

(17)  Siehe Fußnote 3.

17

(18)  Mitteilung der Kommission — Die Anwendung der Vorschriften für staatliche Beihilfen auf Maßnahmen zur Stützung von Finanzinstituten im Kontext der derzeitigen globalen Finanzkrise (ABl. C 270 vom 25.10.2008, S. 8, Randnummern 10, 32 und 42); Mitteilung der Kommission – Die Rekapitalisierung von Finanzinstituten in der derzeitigen Finanzkrise: Beschränkung der Hilfe auf das erforderliche Minimum und Vorkehrungen gegen unverhältnismäßige Wettbewerbsverzerrungen (ABl. C 10 vom 15.1.2009, S. 2, Randnummer 44); Mitteilung der Kommission über die Behandlung wertgeminderter Aktiva im Bankensektor der Gemeinschaft (ABl. C 72 vom 26.3.2009, S. 1, Randnummern 17 und 55 ff.).

18

(19)  Siehe insbesondere Randnummer 42 der Mitteilung der Kommission – Die Anwendung der Vorschriften für staatliche Beihilfen auf Maßnahmen zur Stützung von Finanzinstituten im Kontext der derzeitigen globalen Finanzkrise (ABl. C 270 vom 25.10.2008, S. 8).

19

(20)  Die Entscheidung der Kommission vom 7. Mai 2009 in der Beihilfesache N 244/2009 Commerzbank enthält eine detailliertere Prognose.

20

(21)  Siehe Entscheidung der Kommission vom 4. Juni 2008 in der Beihilfesache C 9/2008 Sachsen LB, noch nicht veröffentlicht und die Entscheidung der Kommission vom 21. Oktober 2008 in der Beihilfesache C 10/2008, IKB, noch nicht veröffentlicht.

21

---

ΛΟΙΠΕΣ ΠΡΑΞΕΙΣ

Επιτροπή

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/42

---

Ανακοίνωση υπόψη του προσώπου που έχει προστεθεί στον κατάλογο ο οποίος αναφέρεται στα άρθρα 2, 3 και 7 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 του Συμβουλίου για την επιβολή συγκεκριμένων περιοριστικών μέτρων κατά ορισμένων προσώπων και οντοτήτων που συνδέονται με τον Οσάμα Μπιν Λάντεν, το δίκτυο της Αλ Κάιντα και τους Ταλιμπάν, δυνάμει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 της Επιτροπής

2009/C 134/09

| 1. | Στην κοινή θέση 2002/402/ΚΕΠΠΑ (1) η Κοινότητα καλείται να διατάξει τη δέσμευση των κεφαλαίων και των οικονομικών πόρων του Οσάμα Μπιν Λάντεν, των μελών της οργάνωσης Αλ Κάιντα και των Ταλιμπάν και λοιπών προσώπων, ομάδων, επιχειρήσεων και άλλων φορέων που συνδέονται μαζί τους, όπως αναφέρονται στον κατάλογο που καταρτίστηκε σύμφωνα με τις αποφάσεις 1267 (1999) και 1333 (2000) του Συμβουλίου Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών που ενημερώνονται τακτικά από την επιτροπή των ΗΕ που συστάθηκε δυνάμει της απόφασης 1267 (1999) του Συμβουλίου Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών. |
| --- | --- |

1.

Στην κοινή θέση 2002/402/ΚΕΠΠΑ (1) η Κοινότητα καλείται να διατάξει τη δέσμευση των κεφαλαίων και των οικονομικών πόρων του Οσάμα Μπιν Λάντεν, των μελών της οργάνωσης Αλ Κάιντα και των Ταλιμπάν και λοιπών προσώπων, ομάδων, επιχειρήσεων και άλλων φορέων που συνδέονται μαζί τους, όπως αναφέρονται στον κατάλογο που καταρτίστηκε σύμφωνα με τις αποφάσεις 1267 (1999) και 1333 (2000) του Συμβουλίου Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών που ενημερώνονται τακτικά από την επιτροπή των ΗΕ που συστάθηκε δυνάμει της απόφασης 1267 (1999) του Συμβουλίου Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών.

Ο κατάλογος της εν λόγω επιτροπής των ΗΕ περιλαμβάνει:

| — | την Αλ Κάιντα, τους Ταλιμπάν και τον κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν, |
| --- | --- |

—

την Αλ Κάιντα, τους Ταλιμπάν και τον κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν,

| — | φυσικά ή νομικά πρόσωπα, οντότητες, φορείς και ομάδες που συνδέονται με την Αλ Κάιντα, τους Ταλιμπάν και τον κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν, και |
| --- | --- |

—

φυσικά ή νομικά πρόσωπα, οντότητες, φορείς και ομάδες που συνδέονται με την Αλ Κάιντα, τους Ταλιμπάν και τον κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν, και

| — | νομικά πρόσωπα, οντότητες και φορείς που ανήκουν ή ελέγχονται από, ή στηρίζουν με οποιοδήποτε τρόπο, οποιοδήποτε από αυτά τα συνδεδεμένα πρόσωπα, τις οντότητες, τους φορείς και τις ομάδες. |
| --- | --- |

—

νομικά πρόσωπα, οντότητες και φορείς που ανήκουν ή ελέγχονται από, ή στηρίζουν με οποιοδήποτε τρόπο, οποιοδήποτε από αυτά τα συνδεδεμένα πρόσωπα, τις οντότητες, τους φορείς και τις ομάδες.

Πράξεις ή δραστηριότητες που αποδεικνύουν ότι πρόσωπο, ομάδα, επιχείρηση ή οντότητα είναι «συνδεδεμένη με» την Αλ Κάιντα, τον Οσάμα Μπιν Λάντεν ή τους Ταλιμπάν περιλαμβάνουν:

| α) | τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση, στο σχεδιασμό, στη διευκόλυνση, στην προπαρασκευή ή στην εκτέλεση πράξεων ή δραστηριοτήτων από, σε συνδυασμό με, εξ ονόματος, για λογαριασμό, ή προς στήριξη της Αλ Κάιντα, των Ταλιμπάν ή του κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν, ή κάθε πυρήνα, φορέα, υποομάδα ή παραφυάδα αυτών· |
| --- | --- |

α)

τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση, στο σχεδιασμό, στη διευκόλυνση, στην προπαρασκευή ή στην εκτέλεση πράξεων ή δραστηριοτήτων από, σε συνδυασμό με, εξ ονόματος, για λογαριασμό, ή προς στήριξη της Αλ Κάιντα, των Ταλιμπάν ή του κ. Οσάμα Μπιν Λάντεν, ή κάθε πυρήνα, φορέα, υποομάδα ή παραφυάδα αυτών·

| β) | την προμήθεια, την πώληση ή τη μεταφορά όπλων και σχετικού υλικού σε αυτούς· |
| --- | --- |

β)

την προμήθεια, την πώληση ή τη μεταφορά όπλων και σχετικού υλικού σε αυτούς·

| γ) | την στρατολόγηση υπέρ οιουδήποτε εξ αυτών· ή |
| --- | --- |

γ)

την στρατολόγηση υπέρ οιουδήποτε εξ αυτών· ή

| δ) | τη στήριξη με οιονδήποτε τρόπο πράξεων ή δραστηριοτήτων οποιουδήποτε εξ αυτών. |
| --- | --- |

δ)

τη στήριξη με οιονδήποτε τρόπο πράξεων ή δραστηριοτήτων οποιουδήποτε εξ αυτών.

| 2. | Η επιτροπή των ΗΕ αποφάσισε στις 27 Μαΐου 2009 να προσθέσει ένα φυσικό πρόσωπο στον σχετικό κατάλογο. Το εν λόγω φυσικό πρόσωπο μπορεί να υποβάλει, ανά πάσα στιγμή, στην επιτροπή των ΗΕ, μαζί με κάθε αποδεικτικό έγγραφο, αίτηση για την επανεξέταση της απόφασης με την οποία συμπεριλαμβάνεται στον προαναφερόμενο κατάλογο των ΗΕ. Η αίτηση πρέπει να αποσταλεί στην παρακάτω διεύθυνση: |
| --- | --- |

2.

Η επιτροπή των ΗΕ αποφάσισε στις 27 Μαΐου 2009 να προσθέσει ένα φυσικό πρόσωπο στον σχετικό κατάλογο. Το εν λόγω φυσικό πρόσωπο μπορεί να υποβάλει, ανά πάσα στιγμή, στην επιτροπή των ΗΕ, μαζί με κάθε αποδεικτικό έγγραφο, αίτηση για την επανεξέταση της απόφασης με την οποία συμπεριλαμβάνεται στον προαναφερόμενο κατάλογο των ΗΕ. Η αίτηση πρέπει να αποσταλεί στην παρακάτω διεύθυνση:

| United Nations — Focal point for delisting |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Για περισσότερες πληροφορίες: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Εκτός της απόφασης των ΗΕ που αναφέρεται στο σημείο 2, η Επιτροπή εξέδωσε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 490/2009 (2) ο οποίος τροποποιεί το παράρτημα Ι του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 του Συμβουλίου για την επιβολή συγκεκριμένων περιοριστικών μέτρων κατά ορισμένων προσώπων και οντοτήτων που συνδέονται με τον Οσάμα Μπιν Λάντεν, το δίκτυο της Αλ Κάιντα και τους Ταλιμπάν (3), σύμφωνα με το άρθρο 7 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002. |
| --- | --- |

3.

Εκτός της απόφασης των ΗΕ που αναφέρεται στο σημείο 2, η Επιτροπή εξέδωσε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 490/2009 (2) ο οποίος τροποποιεί το παράρτημα Ι του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 του Συμβουλίου για την επιβολή συγκεκριμένων περιοριστικών μέτρων κατά ορισμένων προσώπων και οντοτήτων που συνδέονται με τον Οσάμα Μπιν Λάντεν, το δίκτυο της Αλ Κάιντα και τους Ταλιμπάν (3), σύμφωνα με το άρθρο 7 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002.

Ως εκ τούτου, τα ακόλουθα μέτρα του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002 εφαρμόζονται όσον αφορά το συγκεκριμένο φυσικό πρόσωπο:

| 1. | δέσμευση όλων των κεφαλαίων και οικονομικών πόρων που ανήκουν, ή βρίσκονται στην ιδιοκτησία ή κατοχή αυτού, και απαγόρευση της διάθεσης κεφαλαίων, άλλων χρηματοοικονομικών περιουσιακών στοιχείων και οικονομικών πόρων σε αυτό ή προς όφελος αυτού, αμέσως ή εμμέσως (άρθρα 2 και 2α (4)) και |
| --- | --- |

1.

δέσμευση όλων των κεφαλαίων και οικονομικών πόρων που ανήκουν, ή βρίσκονται στην ιδιοκτησία ή κατοχή αυτού, και απαγόρευση της διάθεσης κεφαλαίων, άλλων χρηματοοικονομικών περιουσιακών στοιχείων και οικονομικών πόρων σε αυτό ή προς όφελος αυτού, αμέσως ή εμμέσως (άρθρα 2 και 2α (4)) και

| 2. | απαγόρευση της χορήγησης, πώλησης, προμήθειας ή μεταφοράς, αμέσως ή εμμέσως, τεχνικής εμπειρογνωμοσύνης, βοήθειας ή κατάρτισης που σχετίζεται με στρατιωτικές δραστηριότητες (άρθρο 3). |
| --- | --- |

2.

απαγόρευση της χορήγησης, πώλησης, προμήθειας ή μεταφοράς, αμέσως ή εμμέσως, τεχνικής εμπειρογνωμοσύνης, βοήθειας ή κατάρτισης που σχετίζεται με στρατιωτικές δραστηριότητες (άρθρο 3).

| 4. | Το ενδιαφερόμενο φυσικό πρόσωπο που έχει συμπεριληφθεί στον κατάλογο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 έχει το δικαίωμα να ζητήσει από την Επιτροπή να τον πληροφορήσει τους λόγους για την συμπερίληψή του στον κατάλογο. Η σχετική αίτηση πρέπει να υποβληθεί στην ακόλουθη διεύθυνση: |
| --- | --- |

4.

Το ενδιαφερόμενο φυσικό πρόσωπο που έχει συμπεριληφθεί στον κατάλογο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 έχει το δικαίωμα να ζητήσει από την Επιτροπή να τον πληροφορήσει τους λόγους για την συμπερίληψή του στον κατάλογο. Η σχετική αίτηση πρέπει να υποβληθεί στην ακόλουθη διεύθυνση:

| European Commission |
| --- |
| «Restrictive measures» |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

«Restrictive measures»

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Επίσης εφιστάται η προσοχή του εν λόγω φυσικού προσώπου στη δυνατότητα προσφυγής κατά του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, σύμφωνα με τους όρους που καθορίζονται στο άρθρο 230 παράγραφοι 4 και 5 της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. |
| --- | --- |

5.

Επίσης εφιστάται η προσοχή του εν λόγω φυσικού προσώπου στη δυνατότητα προσφυγής κατά του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, σύμφωνα με τους όρους που καθορίζονται στο άρθρο 230 παράγραφοι 4 και 5 της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας.

| 6. | Τα προσωπικά δεδομένα του εν λόγω φυσικού προσώπου που περιλαμβάνονται στους καταλόγους του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 εξετάζονται σύμφωνα με τους κανόνες του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 45/2001 σχετικά με την προστασία των φυσικών προσώπων έναντι της επεξεργασίας δεδομένων προσωπικού χαρακτήρα από τα όργανα και τους οργανισμούς της Κοινότητας και σχετικά με την ελεύθερη κυκλοφορία των δεδομένων αυτών (5). Κάθε αίτηση, π.χ. για περαιτέρω πληροφορίες ή για την άσκηση των δικαιωμάτων δυνάμει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 45/2001 (π.χ. πρόσβαση σε ή διόρθωση προσωπικών δεδομένων), πρέπει να αποστέλλεται στην Επιτροπή, στην ίδια διεύθυνση με αυτήν που αναφέρεται στο σημείο 4 ανωτέρω. |
| --- | --- |

6.

Τα προσωπικά δεδομένα του εν λόγω φυσικού προσώπου που περιλαμβάνονται στους καταλόγους του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 490/2009 εξετάζονται σύμφωνα με τους κανόνες του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 45/2001 σχετικά με την προστασία των φυσικών προσώπων έναντι της επεξεργασίας δεδομένων προσωπικού χαρακτήρα από τα όργανα και τους οργανισμούς της Κοινότητας και σχετικά με την ελεύθερη κυκλοφορία των δεδομένων αυτών (5). Κάθε αίτηση, π.χ. για περαιτέρω πληροφορίες ή για την άσκηση των δικαιωμάτων δυνάμει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 45/2001 (π.χ. πρόσβαση σε ή διόρθωση προσωπικών δεδομένων), πρέπει να αποστέλλεται στην Επιτροπή, στην ίδια διεύθυνση με αυτήν που αναφέρεται στο σημείο 4 ανωτέρω.

| 7. | Για λόγους καλής διαχείρισης, εφιστάται η προσοχή του φυσικού προσώπου που αναφέρεται στο παράρτημα I στη δυνατότητα που του παρέχεται να υποβάλει αίτηση στις αρμόδιες αρχές του οικείου κράτους μέλους (ή των οικείων κρατών μελών), όπως αναφέρονται στο παράρτημα ΙΙ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002, ώστε να του χορηγηθεί άδεια για τη χρησιμοποίηση των δεσμευμένων κεφαλαίων και οικονομικών πόρων για βασικές ανάγκες ή συγκεκριμένες πληρωμές σύμφωνα με το άρθρο 2α του εν λόγω κανονισμού. |
| --- | --- |

7.

Για λόγους καλής διαχείρισης, εφιστάται η προσοχή του φυσικού προσώπου που αναφέρεται στο παράρτημα I στη δυνατότητα που του παρέχεται να υποβάλει αίτηση στις αρμόδιες αρχές του οικείου κράτους μέλους (ή των οικείων κρατών μελών), όπως αναφέρονται στο παράρτημα ΙΙ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 881/2002, ώστε να του χορηγηθεί άδεια για τη χρησιμοποίηση των δεσμευμένων κεφαλαίων και οικονομικών πόρων για βασικές ανάγκες ή συγκεκριμένες πληρωμές σύμφωνα με το άρθρο 2α του εν λόγω κανονισμού.

---

(1)  ΕΕ L 139 της 29.5.2002, σ. 4. Κοινή θέση η οποία τροποποιήθηκε την τελευταία φορά με την κοινή θέση 2003/140/ΚΕΠΠΑ (ΕΕ L 53 της 28.2.2003, σ. 62).

(2)  ΕΕ L 148 της 11.6.2009, σ. 12.

(3)  ΕΕ L 139 της 29.5.2002, σ. 9.

(4)  Το άρθρο 2α προστέθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 561/2003 του Συμβουλίου (ΕΕ L 82 της 29.3.2003, σ. 1).

(5)  ΕΕ L 8 της 12.01.2001, σ. 1.

---

Διορθωτικά

| 13.6.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 134/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 134/44

---

Διορθωτικό στην πρόσκληση εκδήλωσης ενδιαφέροντος για θέσεις εξωτερικών εμπειρογνωμόνων με σκοπό τη σύσταση ομάδας εργασίας επιστημονικών εμπειρογνωμόνων της Ευρωπαϊκής Αρχής για την Ασφάλεια των Τροφίμων (Parma, Italy)

(
  Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων C 95 της 24ης Απριλίου 2009
  )

2009/C 134/10

Στη σελίδα 19, «Κατάθεση αιτήσεων», τρίτο εδάφιο:

αντί:

«... 15 Ιουνίου 2009 ...»,

διάβαζε:

«... 29 Ιουνίου 2009 ...».

---