# Eiropas Savienības C 166/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.166.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 18. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.166.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 166

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 18. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 166/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam | 1 |
| 2009/C 166/02 | Padomes Atzinums 2009. gada 7. jūlijs par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 166/01

Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

1

2009/C 166/02

Padomes Atzinums 2009. gada 7. jūlijs par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

7

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 166/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 166/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 166/04 | Euro maiņas kurss | 13 |
| 2009/C 166/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 30. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Ziņotājs: Spānija | 14 |
| 2009/C 166/06 | Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2008. gada 22. februāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Ziņotājs: Spānija | 15 |
| 2009/C 166/07 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/C-3/37.792 – Microsoft (atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma (2001/462/EK, EOTK) 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 16 |
| 2009/C 166/08 | Komisijas Lēmums (2008. gada 27. februāris) par kavējuma naudas galīgās summas noteikšanu, kas uzlikta Microsoft Corporation ar lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija (Lieta COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 764 galīgā redakcija) | 20 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 166/09 | Dalībvalstu apstiprinātie tabakas pirmapstrādes uzņēmumi | 24 |
| 2009/C 166/10 | Kompetentās iestādes tabakas audzēšanas līgumu reģistrācijai | 29 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 166/04

Euro maiņas kurss

13

2009/C 166/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 30. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Ziņotājs: Spānija

Microsoft

14

2009/C 166/06

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2008. gada 22. februāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Ziņotājs: Spānija

Microsoft

15

2009/C 166/07

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/C-3/37.792 – Microsoft (atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma (2001/462/EK, EOTK) 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma (2001/462/EK, EOTK) 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

16

2009/C 166/08

Komisijas Lēmums (2008. gada 27. februāris) par kavējuma naudas galīgās summas noteikšanu, kas uzlikta Microsoft Corporation ar lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija (Lieta COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 764 galīgā redakcija)

Microsoft Corporation

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 764 galīgā redakcija)

20

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 166/09

Dalībvalstu apstiprinātie tabakas pirmapstrādes uzņēmumi

24

2009/C 166/10

Kompetentās iestādes tabakas audzēšanas līgumu reģistrācijai

29

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 166/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 32 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 166/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

32

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus – EAC/26/2009 – Uz faktiem un pieredzi balstīta politika un prakse: uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu iniciatīvu tīklus starpniecībai zināšanu apmaiņas jomā (OV C 142, 23.6.2009.) | 33 |

Labojumi

2009/C 166/12

Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus – EAC/26/2009 – Uz faktiem un pieredzi balstīta politika un prakse: uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu iniciatīvu tīklus starpniecībai zināšanu apmaiņas jomā (OV C 142, 23.6.2009.)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

2009/C 166/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam.

| (2) | 2008. gadā globālās ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē Beļģijas ekonomikas izaugsme turpināja samazināties straujākā tempā nekā iepriekš. Jo īpaši pasaules tirdzniecības sabrukums līdz ar uzticēšanās mazināšanos, bagātības efektu un stingrākiem kreditēšanas noteikumiem izraisīja ekonomiskās aktivitātes strauju kritumu 2008. gada pēdējā ceturksnī un 2009. gada pirmajā ceturksnī. Arī 2009. gadā kopumā sagaidāma IKP strauja samazināšanās. Prognozēts, ka tas izraisīs strauju bezdarba līmeņa palielināšanos, kas saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi 2010. gadā sasniegs 10 %. Galvenie politikas jautājumi, kas risināmi ekonomikas lejupslīdes laikā, ir atjaunot finanšu sektora normālu funkcionēšanu, atjaunot uzticēšanos, lai veicinātu iekšzemes pieprasījumu, un uzlabot konkurētspēju. Lejupslīdei būs ievērojama negatīva ietekme uz valsts finansēm, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi paredzams, ka kopējais valsts budžeta deficīts pasliktināsies no 1,2 % no IKP 2008. gadā līdz vairāk nekā 6 % no IKP 2010. gadā. Šādu budžeta deficīta pieaugumu izraisīs gan automātisko stabilizatoru normāla funkcionēšana, gan to ekonomikas atveseļošanas plānu radītā ietekme, kurus federālā valdība un reģionālās valdības pieņēma 2008. gada beigās (0,5 % no IKP 2009. gadā un 0,4 % no IKP 2010. gadā). Minētie plāni papildina citus pasākumus aptuveni 0,4 % apmērā no IKP, kas jau iekļauti 2009. gada budžetā. Galvenie ekonomikas atveseļošanas plāna pasākumi ir nodokļu sloga samazināšana darbaspēkam, PVN likmes samazināšana mājokļu būvniecībai, valsts investīciju pārcelšana uz programmas sākumposmu un likviditātes atbalsta nodrošināšana uzņēmumiem. Valdība ir īstenojusi dažas strukturālās reformas, tostarp, lai uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu. |
| --- | --- |

(2)

2008. gadā globālās ekonomikas un finanšu krīzes ietekmē Beļģijas ekonomikas izaugsme turpināja samazināties straujākā tempā nekā iepriekš. Jo īpaši pasaules tirdzniecības sabrukums līdz ar uzticēšanās mazināšanos, bagātības efektu un stingrākiem kreditēšanas noteikumiem izraisīja ekonomiskās aktivitātes strauju kritumu 2008. gada pēdējā ceturksnī un 2009. gada pirmajā ceturksnī. Arī 2009. gadā kopumā sagaidāma IKP strauja samazināšanās. Prognozēts, ka tas izraisīs strauju bezdarba līmeņa palielināšanos, kas saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi 2010. gadā sasniegs 10 %. Galvenie politikas jautājumi, kas risināmi ekonomikas lejupslīdes laikā, ir atjaunot finanšu sektora normālu funkcionēšanu, atjaunot uzticēšanos, lai veicinātu iekšzemes pieprasījumu, un uzlabot konkurētspēju. Lejupslīdei būs ievērojama negatīva ietekme uz valsts finansēm, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi paredzams, ka kopējais valsts budžeta deficīts pasliktināsies no 1,2 % no IKP 2008. gadā līdz vairāk nekā 6 % no IKP 2010. gadā. Šādu budžeta deficīta pieaugumu izraisīs gan automātisko stabilizatoru normāla funkcionēšana, gan to ekonomikas atveseļošanas plānu radītā ietekme, kurus federālā valdība un reģionālās valdības pieņēma 2008. gada beigās (0,5 % no IKP 2009. gadā un 0,4 % no IKP 2010. gadā). Minētie plāni papildina citus pasākumus aptuveni 0,4 % apmērā no IKP, kas jau iekļauti 2009. gada budžetā. Galvenie ekonomikas atveseļošanas plāna pasākumi ir nodokļu sloga samazināšana darbaspēkam, PVN likmes samazināšana mājokļu būvniecībai, valsts investīciju pārcelšana uz programmas sākumposmu un likviditātes atbalsta nodrošināšana uzņēmumiem. Valdība ir īstenojusi dažas strukturālās reformas, tostarp, lai uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP palielināšanās par 1,1 % 2008. gadā 2009. gadā tas samazināsies par 1,9 % un pēc tam 2010. gadā no jauna pieaugs par 0,6 %, un atlikušajā programmas laikposmā būs vidēji 21⁄4 %. Pamatojoties uz pašreizējo informāciju (2), šis scenārijs šķiet pārāk labvēlīgs. 2009. un arī 2010. gadā prognozētā izaugsme šķiet pārāk optimistiska, ņemot vērā to, ka strauji pasliktinās starptautiskā vide, ka 2009. gada pirmajā ceturksnī IKP pieaugums būs -3,1 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo ceturksni, un indikatori rāda, ka uzticēšanās līmenis ir zems. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP palielināšanās par 1,1 % 2008. gadā 2009. gadā tas samazināsies par 1,9 % un pēc tam 2010. gadā no jauna pieaugs par 0,6 %, un atlikušajā programmas laikposmā būs vidēji 21⁄4 %. Pamatojoties uz pašreizējo informāciju (2), šis scenārijs šķiet pārāk labvēlīgs. 2009. un arī 2010. gadā prognozētā izaugsme šķiet pārāk optimistiska, ņemot vērā to, ka strauji pasliktinās starptautiskā vide, ka 2009. gada pirmajā ceturksnī IKP pieaugums būs -3,1 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo ceturksni, un indikatori rāda, ka uzticēšanās līmenis ir zems.

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2009. gadā IKP samazināsies par 3,5 % un 2010. gadā – par 0,2 %. Prognozēto izaugsmes attīstību vidējā termiņā arī var uzskatīt par optimistisku salīdzinājumā ar ievērojami sliktākajiem vidējās potenciālās izaugsmes rādītājiem – gan tiem, kas pārrēķināti, pamatojoties uz programmu, gan tiem, kas prognozēti Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē. Programmā paredzētā inflācija, proti, 0,7 % 2009. gadā un 1,8 % 2010. gadā, šķiet salīdzinoši augsta, bet pēc tam to var uzskatīt par reālistisku. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2009. gadā IKP samazināsies par 3,5 % un 2010. gadā – par 0,2 %. Prognozēto izaugsmes attīstību vidējā termiņā arī var uzskatīt par optimistisku salīdzinājumā ar ievērojami sliktākajiem vidējās potenciālās izaugsmes rādītājiem – gan tiem, kas pārrēķināti, pamatojoties uz programmu, gan tiem, kas prognozēti Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē. Programmā paredzētā inflācija, proti, 0,7 % 2009. gadā un 1,8 % 2010. gadā, šķiet salīdzinoši augsta, bet pēc tam to var uzskatīt par reālistisku.

| (5) | 2008. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,2 % no IKP, lai gan stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija sabalansēts budžets. Ieņēmumi bija par 0,4 % no IKP mazāki, nekā paredzēts, un izdevumi bija par 0,8 % no IKP lielāki, nekā paredzēts. Sliktāku rezultātu iemesls ir mazāks nominālais IKP pieaugums, nekā prognozēts (2,9 % nevis 4,6 %, kā prognozēts programmas 2008. gada aprīļa atjauninājumā), un valsts rēķinu paātrināta maksāšana gada beigās ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2008. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,2 % no IKP, lai gan stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis bija sabalansēts budžets. Ieņēmumi bija par 0,4 % no IKP mazāki, nekā paredzēts, un izdevumi bija par 0,8 % no IKP lielāki, nekā paredzēts. Sliktāku rezultātu iemesls ir mazāks nominālais IKP pieaugums, nekā prognozēts (2,9 % nevis 4,6 %, kā prognozēts programmas 2008. gada aprīļa atjauninājumā), un valsts rēķinu paātrināta maksāšana gada beigās ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros.

| (6) | Atjauninājumā iekļautais deficīta mērķis 2009. gadam ir 3,4 % no IKP salīdzinājumā ar 4,5 %, kas prognozēti Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē. 2009. gada deficīta pasliktināšanās atspoguļo automātisko stabilizatoru ietekmi (aptuveni 21⁄2 % no IKP), 2009. gada budžetā iekļautos ekspansijas pasākumus (0,4 % no IKP) un reģionālo valdību un federālās valdības ieviesto fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu ietekmi (0,5 % no IKP). Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), pamatojoties uz atjauninātajā stabilitātes programmā iekļauto informāciju, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, 2009. gadā palielināsies līdz 21⁄2 % no IKP salīdzinājumā ar 2 % 2008. gadā. Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzēta straujāka strukturālās bilances pasliktināšanās (par 1 procentpunktu) 2009. gadā. Tādējādi uzskatāms, ka fiskālā politika 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši Eiropas Ekonomiskās atveseļošanas plānam (EEAP). Papildus ar EEAP saistītajai fiskālajai stimulēšanai (0,5 % no IKP), fiskālās ekspansijas iemesls ir pasākumi mājsaimniecību pirktspējas palielināšanai, par kuriem lēmumi pieņemti iepriekš (0,4 % no IKP). Tālab tīrā ietekme veido aptuveni 0,9 % no IKP. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninājumā iekļautais deficīta mērķis 2009. gadam ir 3,4 % no IKP salīdzinājumā ar 4,5 %, kas prognozēti Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē. 2009. gada deficīta pasliktināšanās atspoguļo automātisko stabilizatoru ietekmi (aptuveni 21⁄2 % no IKP), 2009. gada budžetā iekļautos ekspansijas pasākumus (0,4 % no IKP) un reģionālo valdību un federālās valdības ieviesto fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu ietekmi (0,5 % no IKP). Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), pamatojoties uz atjauninātajā stabilitātes programmā iekļauto informāciju, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, 2009. gadā palielināsies līdz 21⁄2 % no IKP salīdzinājumā ar 2 % 2008. gadā. Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzēta straujāka strukturālās bilances pasliktināšanās (par 1 procentpunktu) 2009. gadā. Tādējādi uzskatāms, ka fiskālā politika 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši Eiropas Ekonomiskās atveseļošanas plānam (EEAP). Papildus ar EEAP saistītajai fiskālajai stimulēšanai (0,5 % no IKP), fiskālās ekspansijas iemesls ir pasākumi mājsaimniecību pirktspējas palielināšanai, par kuriem lēmumi pieņemti iepriekš (0,4 % no IKP). Tālab tīrā ietekme veido aptuveni 0,9 % no IKP.

| (7) | Programmā nav iekļauta labi pamatota vidēja termiņa budžeta stratēģija, un tajā nav ievērotas svarīgas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Jo īpaši Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka jāiesniedz šāda informācija: “budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu apraksts, lai sasniegtu programmas mērķus un, galvenā budžeta pasākumu gadījumā, novērtējums to kvantitatīvajai ietekmei uz budžetu”. Turklāt rīcības kodeksā ir skaidra atsauce uz nepieciešamību iekļaut informāciju “par izdevumu un ieņēmumu attiecību un atsevišķi par to komponentiem”, kā arī par “valsts budžeta deficītu, sadalot to pa apakšsadaļām”. Šāda informācija nav sniegta. Programmā ir iekļauts budžeta attīstības virziens ar pamatdeficīta samazinājumu, sākot ar 2011. gadu, bet tajā nav iekļauta informācija par paredzētajiem pasākumiem mērķu sasniegšanai, kā arī nav sniegta informācija par plānoto plašo ieņēmumu un izdevumu komponentu attīstību un mērķiem dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem. Paredzams, ka pamatdeficīts turpinās palielināties, sasniedzot 4 % 2010. gadā, un pēc tam līdz programmas perioda beigām samazināsies līdz 1,5 %. Primārā bilance kopumā attīstīsies līdzīgi. Paredzams, ka pārrēķinātais strukturālais deficīts 2010. gadā turpinās pasliktināties vēl par 0,2 procentpunktiem, un pēc tam pakāpeniski uzlabosies, jo īpaši 2012. un 2013. gadā. Programmā nav paredzēta vidējā termiņa mērķa (pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) sasniegšana programmas periodā. Saskaņā ar programmu šo deficīta mērķu sasniegšanai būs vajadzīgas koriģējošas darbības, jo īpaši tāpēc, ka pasākumiem, par kuriem lēmumi pieņemti iepriekšējos gados, un fiskālās stimulēšanas pasākumiem joprojām ir ekspansīva ietekme programmas perioda lielākās daļas laikā. Atjauninātajā programmā aprēķinātais valsts parāds ir 89,6 % no IKP 2008. gadā, salīdzinājumā ar 84 % 2007. gadā. Papildus tam, ka palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda līmeņa paaugstināšanos veicina ievērojama parāda-deficīta korekcija, kas galvenokārt saistīta ar banku glābšanas operācijām (6 % no IKP). Programmā lēsts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās palielināties, sasniedzot 95 % 2010. gadā, stabilizēsies 2011. gadā un pēc tam nedaudz samazināsies. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi parāda līmenis 2009. gadā sasniegs aptuveni 96 % no IKP un nedaudz pārsniegs 100 % no IKP 2010. gadā. Prognožu atšķirība salīdzinājumā ar atjaunināto programmu skaidrojama ar atšķirīgiem skaitļiem par izaugsmi un kopējo valsts budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(7)

Programmā nav iekļauta labi pamatota vidēja termiņa budžeta stratēģija, un tajā nav ievērotas svarīgas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Jo īpaši Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka jāiesniedz šāda informācija: “budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu apraksts, lai sasniegtu programmas mērķus un, galvenā budžeta pasākumu gadījumā, novērtējums to kvantitatīvajai ietekmei uz budžetu”. Turklāt rīcības kodeksā ir skaidra atsauce uz nepieciešamību iekļaut informāciju “par izdevumu un ieņēmumu attiecību un atsevišķi par to komponentiem”, kā arī par “valsts budžeta deficītu, sadalot to pa apakšsadaļām”. Šāda informācija nav sniegta. Programmā ir iekļauts budžeta attīstības virziens ar pamatdeficīta samazinājumu, sākot ar 2011. gadu, bet tajā nav iekļauta informācija par paredzētajiem pasākumiem mērķu sasniegšanai, kā arī nav sniegta informācija par plānoto plašo ieņēmumu un izdevumu komponentu attīstību un mērķiem dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem. Paredzams, ka pamatdeficīts turpinās palielināties, sasniedzot 4 % 2010. gadā, un pēc tam līdz programmas perioda beigām samazināsies līdz 1,5 %. Primārā bilance kopumā attīstīsies līdzīgi. Paredzams, ka pārrēķinātais strukturālais deficīts 2010. gadā turpinās pasliktināties vēl par 0,2 procentpunktiem, un pēc tam pakāpeniski uzlabosies, jo īpaši 2012. un 2013. gadā. Programmā nav paredzēta vidējā termiņa mērķa (pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) sasniegšana programmas periodā. Saskaņā ar programmu šo deficīta mērķu sasniegšanai būs vajadzīgas koriģējošas darbības, jo īpaši tāpēc, ka pasākumiem, par kuriem lēmumi pieņemti iepriekšējos gados, un fiskālās stimulēšanas pasākumiem joprojām ir ekspansīva ietekme programmas perioda lielākās daļas laikā. Atjauninātajā programmā aprēķinātais valsts parāds ir 89,6 % no IKP 2008. gadā, salīdzinājumā ar 84 % 2007. gadā. Papildus tam, ka palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda līmeņa paaugstināšanos veicina ievērojama parāda-deficīta korekcija, kas galvenokārt saistīta ar banku glābšanas operācijām (6 % no IKP). Programmā lēsts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās palielināties, sasniedzot 95 % 2010. gadā, stabilizēsies 2011. gadā un pēc tam nedaudz samazināsies. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi parāda līmenis 2009. gadā sasniegs aptuveni 96 % no IKP un nedaudz pārsniegs 100 % no IKP 2010. gadā. Prognožu atšķirība salīdzinājumā ar atjaunināto programmu skaidrojama ar atšķirīgiem skaitļiem par izaugsmi un kopējo valsts budžeta deficītu.

| (8) | Lai gan programmu ir ļoti grūti novērtēt, jo, kā minēts iepriekš, trūkst svarīgas informācijas un ir pārkāpti vairāki rīcības kodeksa punkti, ir skaidrs, ka budžeta mērķu izpilde visā programmas periodā ir pakļauta negatīviem riskiem. Pirmkārt, makroekonomiskā vide visā programmas periodā varētu būt sliktāka, nekā paredzēts programmā. Otrkārt, (strukturālos) mērķus var sasniegt tikai, veicot ievērojamus papildu pasākumus. Tomēr programmā nav iekļauta nekāda informācija par šādiem pasākumiem vai plānoto plašo ieņēmumu un izdevumu komponentu attīstību, uz kuriem pamatojas izvirzītie mērķi, tādējādi skaidri redzams, ka mērķi nav pamatoti ar vidēja termiņa budžeta stratēģiju. Fakts, ka ekonomikas atveseļošanas pastāvīgo pasākumu kopumu neatsver turpmāki ietaupījumi, vēl vairāk palielina iepriekš minēto risku un ir pretrunā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna vadlīnijām, par kuru Eiropadome vienojās 2008. gada 11. decembrī. Turklāt Beļģijas iestādēm ne vienmēr ir izdevies sasniegt budžeta mērķus (sk. 9. punktu). Visbeidzot, valdība piedāvāja ievērojamas garantijas banku sektoram, kas varētu palielināt turpmākos deficītus un parādu apjomā, kas līdzvērtīgs garantiju izmantojuma apjomam. Ņemot vērā ievērojamos negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmeņa attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan programmu ir ļoti grūti novērtēt, jo, kā minēts iepriekš, trūkst svarīgas informācijas un ir pārkāpti vairāki rīcības kodeksa punkti, ir skaidrs, ka budžeta mērķu izpilde visā programmas periodā ir pakļauta negatīviem riskiem. Pirmkārt, makroekonomiskā vide visā programmas periodā varētu būt sliktāka, nekā paredzēts programmā. Otrkārt, (strukturālos) mērķus var sasniegt tikai, veicot ievērojamus papildu pasākumus. Tomēr programmā nav iekļauta nekāda informācija par šādiem pasākumiem vai plānoto plašo ieņēmumu un izdevumu komponentu attīstību, uz kuriem pamatojas izvirzītie mērķi, tādējādi skaidri redzams, ka mērķi nav pamatoti ar vidēja termiņa budžeta stratēģiju. Fakts, ka ekonomikas atveseļošanas pastāvīgo pasākumu kopumu neatsver turpmāki ietaupījumi, vēl vairāk palielina iepriekš minēto risku un ir pretrunā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna vadlīnijām, par kuru Eiropadome vienojās 2008. gada 11. decembrī. Turklāt Beļģijas iestādēm ne vienmēr ir izdevies sasniegt budžeta mērķus (sk. 9. punktu). Visbeidzot, valdība piedāvāja ievērojamas garantijas banku sektoram, kas varētu palielināt turpmākos deficītus un parādu apjomā, kas līdzvērtīgs garantiju izmantojuma apjomam. Ņemot vērā ievērojamos negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda līmeņa attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā.

| (9) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks pieaugums nākamajās desmitgadēs. Tas cita starpā saistīts ar to, ka Beļģija vēl nav veikusi pietiekamas pensiju sistēmas reformas, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu un samazinātu pensiju sistēmas izmaksas. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, tāpēc sākotnējā budžeta stāvokļa pozitīvā ietekme uz ilgtspējas starpību ir nedaudz mazāka. Ja par sākuma punktu ņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgstpējas starpība ievērojami palielinātos. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis IKP izteiksmē ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Darba tirgus un sociālās nodrošināšanas sistēmas reformas palielinātu potenciālo izaugsmi un kopā ar primārajiem pārpalikumiem palīdzētu samazināt valsts finanšu ilgtspējas riskus, kuru līmenis patlaban ir vidējs. Politikas pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz finanšu krīzi, var izraisīt straujāku parāda līmeņa pieaugumu, nekā prognozēts programmā, ja izmaksas nākotnē netiktu atgūtas. |
| --- | --- |

(9)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks pieaugums nākamajās desmitgadēs. Tas cita starpā saistīts ar to, ka Beļģija vēl nav veikusi pietiekamas pensiju sistēmas reformas, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu un samazinātu pensiju sistēmas izmaksas. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, tāpēc sākotnējā budžeta stāvokļa pozitīvā ietekme uz ilgtspējas starpību ir nedaudz mazāka. Ja par sākuma punktu ņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgstpējas starpība ievērojami palielinātos. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis IKP izteiksmē ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Darba tirgus un sociālās nodrošināšanas sistēmas reformas palielinātu potenciālo izaugsmi un kopā ar primārajiem pārpalikumiem palīdzētu samazināt valsts finanšu ilgtspējas riskus, kuru līmenis patlaban ir vidējs. Politikas pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz finanšu krīzi, var izraisīt straujāku parāda līmeņa pieaugumu, nekā prognozēts programmā, ja izmaksas nākotnē netiktu atgūtas.

| (10) | Līdz 2007. gadam Beļģijai ir izdevies saglabāt kopumā līdzsvarotu budžetu (3). Tomēr budžeta mērķi ir tikuši atkārtoti samazināti līdz ar katru nākamo stabilitātes programmas atjauninājumu pat salīdzinoši labvēlīgos makroekonomiskajos apstākļos. Turklāt rezultāti daļēji ir sasniegti, izmantojot deficītu palielinošus vienreizējus pasākumus, kas negatīvi ietekmēs turpmākos budžetus, un pateicoties mazākiem procentu izdevumiem. Tagad, kad būs vajadzīgi būtiskāki konsolidācijas pasākumi, lai koriģētu stimulēšanas pasākumus un atgrieztos pie deficīta samazināšanas, var būt vajadzīga stingrāka budžeta programma, proti, tāda, kurā ietverti daudzgadu un saistoši izdevumu griesti un budžeta nolīgumi starp dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem, tostarp izveidojot īstenošanas mehānismus, lai nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Līdz 2007. gadam Beļģijai ir izdevies saglabāt kopumā līdzsvarotu budžetu (3). Tomēr budžeta mērķi ir tikuši atkārtoti samazināti līdz ar katru nākamo stabilitātes programmas atjauninājumu pat salīdzinoši labvēlīgos makroekonomiskajos apstākļos. Turklāt rezultāti daļēji ir sasniegti, izmantojot deficītu palielinošus vienreizējus pasākumus, kas negatīvi ietekmēs turpmākos budžetus, un pateicoties mazākiem procentu izdevumiem. Tagad, kad būs vajadzīgi būtiskāki konsolidācijas pasākumi, lai koriģētu stimulēšanas pasākumus un atgrieztos pie deficīta samazināšanas, var būt vajadzīga stingrāka budžeta programma, proti, tāda, kurā ietverti daudzgadu un saistoši izdevumu griesti un budžeta nolīgumi starp dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem, tostarp izveidojot īstenošanas mehānismus, lai nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu.

| (11) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Beļģijas valdība ir veikusi virkni pasākumu, lai nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti. Pirmkārt, tā nodrošināja kapitāla ieguldījumus četrās lielās finanšu institūcijās kopumā par 6 % no IKP. Otrkārt, tā sniedza garantijas dažām sistēmiski svarīgām bankām par konkrētiem riskantu aktīvu portfeļiem. Treškārt, valdība sniedza garantijas arī banku izsniegtiem institucionāliem un starpbanku parādiem (pēc pieprasījuma un noteiktos apstākļos). Šīs garantijas, kuru maksimālā kopsumma pārsniedz vienu trešdaļu no IKP, piešķir apmaiņā pret nodevu, un tām nav ietekmes uz deficītu, ja vien šīs garantijas netiek izmantotas. Visbeidzot, Beļģijas valdība garantēja visus privātpersonu noguldījumus bankās līdz EUR 100 000 un arī apmaiņā pret nodevu attiecināja tās arī uz noteiktiem apdrošināšanas produktiem. |
| --- | --- |

(11)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Beļģijas valdība ir veikusi virkni pasākumu, lai nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti. Pirmkārt, tā nodrošināja kapitāla ieguldījumus četrās lielās finanšu institūcijās kopumā par 6 % no IKP. Otrkārt, tā sniedza garantijas dažām sistēmiski svarīgām bankām par konkrētiem riskantu aktīvu portfeļiem. Treškārt, valdība sniedza garantijas arī banku izsniegtiem institucionāliem un starpbanku parādiem (pēc pieprasījuma un noteiktos apstākļos). Šīs garantijas, kuru maksimālā kopsumma pārsniedz vienu trešdaļu no IKP, piešķir apmaiņā pret nodevu, un tām nav ietekmes uz deficītu, ja vien šīs garantijas netiek izmantotas. Visbeidzot, Beļģijas valdība garantēja visus privātpersonu noguldījumus bankās līdz EUR 100 000 un arī apmaiņā pret nodevu attiecināja tās arī uz noteiktiem apdrošināšanas produktiem.

| (12) | Reaģējot uz ekonomikas krīzi, Beļģija ir pieņēmusi ekonomikas atveseļošanas pasākumus. Federālās valdības pasākumiem, kuru ietekme uz budžetu ir 0,5 % no IKP 2009. gadā un 0,4 % no IKP – 2010. gadā, ir šādi mērķi: i) nodrošināt (likviditātes) atbalstu uzņēmumiem, izmantojot ātrāku valsts rēķinu samaksu un ātrākas maksājumu iespējas, ii) nodrošināt mājsaimniecību pirktspēju, piešķirot lielākus bezdarbnieku pabalstus, iii) atbalstīt nodarbinātību, izmantojot nodokļu sloga samazinājumu darba ņēmējiem, un iv) veicināt ieguldījumus, izmantojot mērķtiecīgu PVN likmes samazināšanu mājokļu būvniecībai un veicot papildu valsts ieguldījumus, galvenokārt infrastruktūrā. Reģionālo valdību pasākumu kopumi ir vērsti uz to, lai nodrošinātu finansējuma pieejamību uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jauniem uzņēmumiem, un lai paātrinātu valsts ieguldījumus. Ņemot vērā finanšu manevra ierobežotās iespējas, fiskālās stimulēšanas pasākumi šķiet atbilstoša reakcija uz lejupslīdi. Vairums pasākumu kopumā atbilst EEAP, un pasākumos ir panākts labs līdzsvars starp izdevumiem un ieņēmumiem. Tomēr nodokļu sloga samazinājums darba ņēmējiem, no kura lielu daļu attiecina uz visiem strādājošajiem, kā arī apsildes subsīdijas, kuras nodrošina visām mājsaimniecībām, nešķiet pietiekami mērķtiecīgas. Turklāt daļa no stimulēšanas pasākumiem, tostarp ieguldījumu pasākumi un darbaspēka izmaksu samazinājumi, var būt pārāk novēloti, lai nekavējoties mazinātu krīzes ietekmi. Visbeidzot, pat turpmākajiem gadiem nav paredzēti nekādi pasākumi, ar ko varētu kompensēt pastāvīgus stimulēšanas pasākumus (0,1 % no IKP 2009. gadā un 0,3 % no IKP 2010. gadā), jo īpaši saistībā ar nodokļu sloga samazinājumu darba ņēmējiem. Pasākumos ir iekļauti ierobežoti strukturālie pasākumi, piemēram, aktīvas darba tirgus politikas uzlabošana, turpmāka nodokļu sloga samazināšana darba ņēmējiem un atbalsts pētniecībai un izstrādei, kam vajadzētu zināmā mērā vājināt potenciālo izaugsmes samazināšanos un tādējādi, līdz ar produktu tirgus reformām, risināt ekonomikas ilgtermiņa problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar Lisabonas strukturālo reformu programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kuru Padome pieņēma 28. aprīlī. Strukturālie pasākumi ekonomikas atveseļošanai ir apsveicami, tomēr tie nešķiet pārāk visaptveroši, lai ar tiem varētu efektīvi risināt ilgāka termiņa problēmas, piemēram, saistībā ar valsts finanšu ilgtspēju un darba tirgus efektivitāti. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz ekonomikas krīzi, Beļģija ir pieņēmusi ekonomikas atveseļošanas pasākumus. Federālās valdības pasākumiem, kuru ietekme uz budžetu ir 0,5 % no IKP 2009. gadā un 0,4 % no IKP – 2010. gadā, ir šādi mērķi: i) nodrošināt (likviditātes) atbalstu uzņēmumiem, izmantojot ātrāku valsts rēķinu samaksu un ātrākas maksājumu iespējas, ii) nodrošināt mājsaimniecību pirktspēju, piešķirot lielākus bezdarbnieku pabalstus, iii) atbalstīt nodarbinātību, izmantojot nodokļu sloga samazinājumu darba ņēmējiem, un iv) veicināt ieguldījumus, izmantojot mērķtiecīgu PVN likmes samazināšanu mājokļu būvniecībai un veicot papildu valsts ieguldījumus, galvenokārt infrastruktūrā. Reģionālo valdību pasākumu kopumi ir vērsti uz to, lai nodrošinātu finansējuma pieejamību uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jauniem uzņēmumiem, un lai paātrinātu valsts ieguldījumus. Ņemot vērā finanšu manevra ierobežotās iespējas, fiskālās stimulēšanas pasākumi šķiet atbilstoša reakcija uz lejupslīdi. Vairums pasākumu kopumā atbilst EEAP, un pasākumos ir panākts labs līdzsvars starp izdevumiem un ieņēmumiem. Tomēr nodokļu sloga samazinājums darba ņēmējiem, no kura lielu daļu attiecina uz visiem strādājošajiem, kā arī apsildes subsīdijas, kuras nodrošina visām mājsaimniecībām, nešķiet pietiekami mērķtiecīgas. Turklāt daļa no stimulēšanas pasākumiem, tostarp ieguldījumu pasākumi un darbaspēka izmaksu samazinājumi, var būt pārāk novēloti, lai nekavējoties mazinātu krīzes ietekmi. Visbeidzot, pat turpmākajiem gadiem nav paredzēti nekādi pasākumi, ar ko varētu kompensēt pastāvīgus stimulēšanas pasākumus (0,1 % no IKP 2009. gadā un 0,3 % no IKP 2010. gadā), jo īpaši saistībā ar nodokļu sloga samazinājumu darba ņēmējiem. Pasākumos ir iekļauti ierobežoti strukturālie pasākumi, piemēram, aktīvas darba tirgus politikas uzlabošana, turpmāka nodokļu sloga samazināšana darba ņēmējiem un atbalsts pētniecībai un izstrādei, kam vajadzētu zināmā mērā vājināt potenciālo izaugsmes samazināšanos un tādējādi, līdz ar produktu tirgus reformām, risināt ekonomikas ilgtermiņa problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar Lisabonas strukturālo reformu programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kuru Padome pieņēma 28. aprīlī. Strukturālie pasākumi ekonomikas atveseļošanai ir apsveicami, tomēr tie nešķiet pārāk visaptveroši, lai ar tiem varētu efektīvi risināt ilgāka termiņa problēmas, piemēram, saistībā ar valsts finanšu ilgtspēju un darba tirgus efektivitāti.

| (13) | Fiskālā politika, ko raksturo strukturālās bilances izmaiņas un ņemot vērā budžeta prognozes apdraudošos riskus, 2009. gadā ir ekspansīva atbilstīgi EEAP. Tas daļēji atspoguļo Beļģijas valdības rīcību EEAP īstenošanai. Pēc tam programmā paredzēta vispārīgi neitrāla fiskālā politika 2010. un 2011. gadā un restriktīva politika, sākot ar 2012. gadu. Lai gan politikas novērtējumu, sākot ar 2010. gadu, ievērojami apgrūtināja informācijas trūkums programmā, šķiet, ka budžeta mērķu sasniegšanu apdraud ievērojami negatīvi riski, par kuriem papildus citiem indikatoriem liecina fakts, ka mērķu pamatā nav vidēja termiņa budžeta stratēģijas Stabilitātes un izaugsmes pakta izteiksmē. Tādējādi šķiet, ka 2011. gadā saglabāsies ekspansīva fiskālā politika, kas pēc tam labākajā gadījumā kļūs neitrāla. Programmā paredzēts, ka pamatdeficīts samazināsies zem atsauces vērtības tikai 2012. gadā. Turklāt šāds scenārijs nešķiet piemērots, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp ļoti augsto valsts parāda līmeni, kas programmas perioda laikā pietiekami nesamazinās atsauces vērtības virzienā, un ievērojamas iespējamās saistības, kas izriet no pasākumiem finanšu sistēmas stabilizēšanai. |
| --- | --- |

(13)

Fiskālā politika, ko raksturo strukturālās bilances izmaiņas un ņemot vērā budžeta prognozes apdraudošos riskus, 2009. gadā ir ekspansīva atbilstīgi EEAP. Tas daļēji atspoguļo Beļģijas valdības rīcību EEAP īstenošanai. Pēc tam programmā paredzēta vispārīgi neitrāla fiskālā politika 2010. un 2011. gadā un restriktīva politika, sākot ar 2012. gadu. Lai gan politikas novērtējumu, sākot ar 2010. gadu, ievērojami apgrūtināja informācijas trūkums programmā, šķiet, ka budžeta mērķu sasniegšanu apdraud ievērojami negatīvi riski, par kuriem papildus citiem indikatoriem liecina fakts, ka mērķu pamatā nav vidēja termiņa budžeta stratēģijas Stabilitātes un izaugsmes pakta izteiksmē. Tādējādi šķiet, ka 2011. gadā saglabāsies ekspansīva fiskālā politika, kas pēc tam labākajā gadījumā kļūs neitrāla. Programmā paredzēts, ka pamatdeficīts samazināsies zem atsauces vērtības tikai 2012. gadā. Turklāt šāds scenārijs nešķiet piemērots, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp ļoti augsto valsts parāda līmeni, kas programmas perioda laikā pietiekami nesamazinās atsauces vērtības virzienā, un ievērojamas iespējamās saistības, kas izriet no pasākumiem finanšu sistēmas stabilizēšanai.

| (14) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, atjauninātajā programmā vērojami ievērojami trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4), neraugoties uz to, ka tā tika iesniegta četrus mēnešus vēlāk nekā oficiālais iesniegšanas termiņš. Šāds informācijas iztrūkums nopietni apgrūtināja Padomes darbu programmas novērtēšanā, jo īpaši, vērtējot vidēja termiņa budžeta stratēģiju. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, atjauninātajā programmā vērojami ievērojami trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4), neraugoties uz to, ka tā tika iesniegta četrus mēnešus vēlāk nekā oficiālais iesniegšanas termiņš. Šāds informācijas iztrūkums nopietni apgrūtināja Padomes darbu programmas novērtēšanā, jo īpaši, vērtējot vidēja termiņa budžeta stratēģiju.

| (15) | Kopumā secināms, ka ekonomiskā lejupslīde ietekmēs valsts finanses Beļģijā, kuru stāvoklis izejas punktā ir salīdzinoši nelabvēlīgs, ņemot vērā lielo valsts parāda līmeni. Fiskālā politika 2009. gadā ir piemēroti ekspansīva atbilstoši EEAP. Tā nepārprotami atspoguļo fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuru apjoms bija jāierobežo, ņemot vērā augsto parāda līmeni. Valsts budžeta bilance 2009. gadā pārsniegs atsauces vērtību – deficītu 3 % apjomā no IKP. Vienlaicīgi sagaidāms, ka turpinās pieaugt valsts parāda attiecība pret IKP, kas 2008. gadā atsāka palielināties, jo tika veikti pasākumi finanšu sistēmas stabilizācijai. Iepriekš ir panākts iespaidīgs samazinājums, proti, no 134 % 1993. gadā līdz 84 % 2007. gadā. Konsolidācijas mērķis atjauninātajā programmā ir pakāpeniski samazināt pamatdeficītu, tādējādi nodrošinot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Būtiskas informācijas trūkums programmā, piemēram, izdevumu un ieņēmumu attiecība, ir ievērojami apgrūtinājusi iespēju novērtēt programmas deficīta un parāda mērķu ticamību. Šo mērķu pamatojuma trūkums norāda, ka tie nav balstīti uz pamatotas vidēja termiņa budžeta stratēģijas Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Izraudzīto virzienu visā programmas periodā apdraud ievērojami negatīvi riski, ko izraisa optimistiskie makroekonomiskie pieņēmumi un pamata pasākumu trūkums. Turklāt, ņemot vērā arī parāda dinamiku un valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, tajā nav tālejošu mērķu attiecībā uz deficīta izšķirošu korekciju, uzlabojoties ekonomiskajai situācijai. |
| --- | --- |

(15)

Kopumā secināms, ka ekonomiskā lejupslīde ietekmēs valsts finanses Beļģijā, kuru stāvoklis izejas punktā ir salīdzinoši nelabvēlīgs, ņemot vērā lielo valsts parāda līmeni. Fiskālā politika 2009. gadā ir piemēroti ekspansīva atbilstoši EEAP. Tā nepārprotami atspoguļo fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuru apjoms bija jāierobežo, ņemot vērā augsto parāda līmeni. Valsts budžeta bilance 2009. gadā pārsniegs atsauces vērtību – deficītu 3 % apjomā no IKP. Vienlaicīgi sagaidāms, ka turpinās pieaugt valsts parāda attiecība pret IKP, kas 2008. gadā atsāka palielināties, jo tika veikti pasākumi finanšu sistēmas stabilizācijai. Iepriekš ir panākts iespaidīgs samazinājums, proti, no 134 % 1993. gadā līdz 84 % 2007. gadā. Konsolidācijas mērķis atjauninātajā programmā ir pakāpeniski samazināt pamatdeficītu, tādējādi nodrošinot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Būtiskas informācijas trūkums programmā, piemēram, izdevumu un ieņēmumu attiecība, ir ievērojami apgrūtinājusi iespēju novērtēt programmas deficīta un parāda mērķu ticamību. Šo mērķu pamatojuma trūkums norāda, ka tie nav balstīti uz pamatotas vidēja termiņa budžeta stratēģijas Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Izraudzīto virzienu visā programmas periodā apdraud ievērojami negatīvi riski, ko izraisa optimistiskie makroekonomiskie pieņēmumi un pamata pasākumu trūkums. Turklāt, ņemot vērā arī parāda dinamiku un valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, tajā nav tālejošu mērķu attiecībā uz deficīta izšķirošu korekciju, uzlabojoties ekonomiskajai situācijai.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Beļģija tiek aicināta:

| i) | vēlākais līdz 20. septembrim iesniegt programmas papildinājumu, iekļaujot pamatotu vidēja termiņa budžeta stratēģiju, un uzlabot atbilstību rīcības kodeksā norādītajām datu prasībām, jo īpaši attiecībā uz obligātajiem datiem, |
| --- | --- |

i)

vēlākais līdz 20. septembrim iesniegt programmas papildinājumu, iekļaujot pamatotu vidēja termiņa budžeta stratēģiju, un uzlabot atbilstību rīcības kodeksā norādītajām datu prasībām, jo īpaši attiecībā uz obligātajiem datiem,

| ii) | kā plānots, īstenot stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP, vienlaicīgi nepieļaujot turpmāku strukturālās bilances pasliktināšanos 2009. gadā, un atsākt fiskālo konsolidāciju, sākot ar 2010. gadu, kad paredzama ekonomiskās situācijas uzlabošanās, un 2011. gadā pastiprināt strukturālās konsolidācijas centienus, |
| --- | --- |

ii)

kā plānots, īstenot stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP, vienlaicīgi nepieļaujot turpmāku strukturālās bilances pasliktināšanos 2009. gadā, un atsākt fiskālo konsolidāciju, sākot ar 2010. gadu, kad paredzama ekonomiskās situācijas uzlabošanās, un 2011. gadā pastiprināt strukturālās konsolidācijas centienus,

| iii) | uzlabot valsts finanšu kvalitāti, pieņemot stingrāku budžeta programmu, kurā ietverti saistoši daudzgadu izdevumu griesti un budžeta nolīgumi starp dažādajiem valsts pārvaldes līmeņiem, tostarp izveidojot īstenošanas mehānismus, lai nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu, |
| --- | --- |

iii)

uzlabot valsts finanšu kvalitāti, pieņemot stingrāku budžeta programmu, kurā ietverti saistoši daudzgadu izdevumu griesti un budžeta nolīgumi starp dažādajiem valsts pārvaldes līmeņiem, tostarp izveidojot īstenošanas mehānismus, lai nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu,

| iv) | papildus budžeta konsolidācijas centieniem veikt sociālā nodrošinājuma sistēmas, darba tirgus un produktu tirgus strukturālās reformas, lai uzlabotu potenciālo izaugsmi, paaugstinātu nodarbinātības līmeni un samazinātu iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, tādējādi uzlabojot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

iv)

papildus budžeta konsolidācijas centieniem veikt sociālā nodrošinājuma sistēmas, darba tirgus un produktu tirgus strukturālās reformas, lai uzlabotu potenciālo izaugsmi, paaugstinātu nodarbinātības līmeni un samazinātu iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, tādējādi uzlabojot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2009. g. aprīlis | 2,8 | 1,1 | -1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| COM 2009. gada pavasaris | 2,8 | 1,2 | -3,5 | -0,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.p. | n.p. |
| SPCI inflācija (%) | SP 2009. g. aprīlis | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| COM 2009. gada pavasaris | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | n.p. | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5) (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 2,3 | 1,5 | -1,9 | -2,7 | -1,9 | -1,2 | -0,6 |
| COM 2009. g. pavasaris (6) | 2,5 | 1,9 | -2,6 | -3,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 0,3 | -0,1 | -0,4 | -0,5 | -0,8 | n.p. | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2009. gada pavasaris | 2,1 | -2,1 | -2,5 | -2,6 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2009. gada pavasaris | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2009. gada pavasaris | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -0,2 | -1,2 | -3,4 | -4,0 | -3,4 | -2,6 | -1,5 |
| COM 2009. gada pavasaris | -0,2 | -1,2 | -4,5 | -6,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | -0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | n.p. | n.p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 3,6 | 2,5 | 0,4 | -0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| COM 2009. gada pavasaris | 3,6 | 2,5 | -0,6 | -2,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | n.p. | n.p. |
| Cikliski koriģēta bilance (5) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,5 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| COM 2009. gada pavasaris | -1,6 | -2,2 | -3,1 | -4,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | -0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (7) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,3 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| COM 2009. gada pavasaris | -1,5 | -2,2 | -3,2 | -4,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | -0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| COM 2009. gada pavasaris | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2008. g. aprīlis | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | n.p. | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP (izmaiņas %)

SP 2009. g. aprīlis

2,8

1,1

-1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

COM 2009. gada pavasaris

2,8

1,2

-3,5

-0,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

n.p.

n.p.

SPCI inflācija (%)

SP 2009. g. aprīlis

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

COM 2009. gada pavasaris

1,8

4,5

0,3

1,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

n.p.

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (5) (% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. aprīlis

2,3

1,5

-1,9

-2,7

-1,9

-1,2

-0,6

COM 2009. g. pavasaris (6)

2,5

1,9

-2,6

-3,8

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

0,3

-0,1

-0,4

-0,5

-0,8

n.p.

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2009. gada pavasaris

2,1

-2,1

-2,5

-2,6

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

48,1

48,6

48,2

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2009. gada pavasaris

48,1

48,6

48,4

48,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

n.p.

n.p.

Valsts budžeta izdevumi (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

48,3

49,8

51,6

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2009. gada pavasaris

48,3

49,8

52,9

54,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

n.p.

n.p.

Valsts budžeta bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-0,2

-1,2

-3,4

-4,0

-3,4

-2,6

-1,5

COM 2009. gada pavasaris

-0,2

-1,2

-4,5

-6,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

-0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

n.p.

n.p.

Primārā bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

3,6

2,5

0,4

-0,1

0,6

1,5

2,5

COM 2009. gada pavasaris

3,6

2,5

-0,6

-2,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

n.p.

n.p.

Cikliski koriģēta bilance (5) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,5

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

COM 2009. gada pavasaris

-1,6

-2,2

-3,1

-4,0

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

-0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (7) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,3

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

COM 2009. gada pavasaris

-1,5

-2,2

-3,2

-4,0

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

-0,3

0

0,5

1,0

1,4

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

COM 2009. gada pavasaris

84,0

89,6

95,7

100,9

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2008. g. aprīlis

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

n.p.

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc tam.

(3)  Izņemot 2005. gadu, kad deficīts bija 2,7 % no IKP, jo valsts pārņēma valsts dzelzceļa uzņēmuma parādu.

(4)  Jo īpaši nav norādīta informācija par sektoru bilanci un detalizēts ieņēmumu un izdevumu sadalījums un ieņēmumu un izdevumu sadalījums starp dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem, sākot ar 2010. gadu.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,9 %, 1,7 %, 1,0 % un 1,0 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.-2010. gadā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi (deficītu palielinoši) veido 0,2 % no IKP 2007. gadā saskaņā ar pēdējo programmas atjauninājumu un 0,1 % no IKP 2007. gadā (deficītu palielinoši) un 0,1 % no IKP 2009. gadā (deficītu samazinoši) saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/7

---

PADOMES ATZINUMS

2009. gada 7. jūlijs

par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

2009/C 166/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 7. jūlijā pārbaudīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 7. jūlijā pārbaudīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam.

| (2) | Globālās finanšu krīzes ietekme uz Austrijas ekonomiku ir bijusi salīdzinoši ierobežota, lai gan finanšu sektors cieta milzīgus peļņas zaudējumus, jo īpaši saistībā ar banku ārvalstu darbībām Centrāleiropā un Austrumeiropā 2008. gadā. Tā kā Austrijas ekonomika ir neliela un spēcīgi orientēta uz eksportu, globālā lejupslīde to ietekmē galvenokārt saistībā ar starptautiskās tirdzniecības kritumu, kas 2009. gadā izraisa ārējā pieprasījuma samazināšanos. Paredzams, ka visvairāk cietīs ražošanas nozare, jo sagaidāms, ka preču eksports strauji samazināsies un līdz ar to samazināsies arī privātie kapitālieguldījumi. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozēm reālais IKP 2009. gadā samazināsies par 4 %, un tam sekos stagnācija 2010. gadā. Bezdarba līmenis līdz šim nav ievērojami paaugstinājies pateicoties tam, ka ir samazināts virsstundu darbs un tiek izmantots saīsināts darba laiks. Tomēr notiekot ekonomikas lejupslīdei, paredzams, ka bezdarba līmenis strauji palielināsies no 3,8 % 2008. gadā līdz 7 % 2010. gadā. Tādējādi uz Austrijas valsts finansēm ievērojamu iespaidu atstās būtiski valsts ieņēmumu zaudējumi un papildu izdevumi automātisko stabilizatoru dēļ (2009. gadam tie prognozēti 21⁄4 % apmērā no IKP) un diskrecionāro pasākumu dēļ (2009. gadam tie prognozēti 11⁄4 % apmērā no IKP), lai saglabātu uzņēmējdarbību un mājsaimniecību ieņēmumus un stabilizētu finanšu tirgus. |
| --- | --- |

(2)

Globālās finanšu krīzes ietekme uz Austrijas ekonomiku ir bijusi salīdzinoši ierobežota, lai gan finanšu sektors cieta milzīgus peļņas zaudējumus, jo īpaši saistībā ar banku ārvalstu darbībām Centrāleiropā un Austrumeiropā 2008. gadā. Tā kā Austrijas ekonomika ir neliela un spēcīgi orientēta uz eksportu, globālā lejupslīde to ietekmē galvenokārt saistībā ar starptautiskās tirdzniecības kritumu, kas 2009. gadā izraisa ārējā pieprasījuma samazināšanos. Paredzams, ka visvairāk cietīs ražošanas nozare, jo sagaidāms, ka preču eksports strauji samazināsies un līdz ar to samazināsies arī privātie kapitālieguldījumi. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozēm reālais IKP 2009. gadā samazināsies par 4 %, un tam sekos stagnācija 2010. gadā. Bezdarba līmenis līdz šim nav ievērojami paaugstinājies pateicoties tam, ka ir samazināts virsstundu darbs un tiek izmantots saīsināts darba laiks. Tomēr notiekot ekonomikas lejupslīdei, paredzams, ka bezdarba līmenis strauji palielināsies no 3,8 % 2008. gadā līdz 7 % 2010. gadā. Tādējādi uz Austrijas valsts finansēm ievērojamu iespaidu atstās būtiski valsts ieņēmumu zaudējumi un papildu izdevumi automātisko stabilizatoru dēļ (2009. gadam tie prognozēti 21⁄4 % apmērā no IKP) un diskrecionāro pasākumu dēļ (2009. gadam tie prognozēti 11⁄4 % apmērā no IKP), lai saglabātu uzņēmējdarbību un mājsaimniecību ieņēmumus un stabilizētu finanšu tirgus.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir 2009. gada aprīļa stabilitātes programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums sākumā samazināsies no 1,8 % 2008. gadā līdz - 2,2 % 2009. gadā, bet pēc tam līdz programmas perioda beigām 2013. gadā atgriezīsies līdz vidējam 1,6 % līmenim. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai (2), šķiet, ka tā pamatā ir pārāk optimistiski pieņēmumi par pieaugumu. Jo īpaši par izteikti optimistiskiem ir uzskatāmi programmā iekļautie pieņēmumi par eksportu un bruto ieguldījumiem pamatkapitālā 2009. gadā. Prognozēts, ka, sākot ar 2010. gadu, notiks ātra ekonomikas atveseļošanās, un IKP pieaugums kļūs pozitīvs jau 2011. gadā. Programmā paredzētā inflācija, proti, 0,6 % 2009. gadā un 1,1 % 2010. gadā, šķiet ticama. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir 2009. gada aprīļa stabilitātes programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums sākumā samazināsies no 1,8 % 2008. gadā līdz - 2,2 % 2009. gadā, bet pēc tam līdz programmas perioda beigām 2013. gadā atgriezīsies līdz vidējam 1,6 % līmenim. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai (2), šķiet, ka tā pamatā ir pārāk optimistiski pieņēmumi par pieaugumu. Jo īpaši par izteikti optimistiskiem ir uzskatāmi programmā iekļautie pieņēmumi par eksportu un bruto ieguldījumiem pamatkapitālā 2009. gadā. Prognozēts, ka, sākot ar 2010. gadu, notiks ātra ekonomikas atveseļošanās, un IKP pieaugums kļūs pozitīvs jau 2011. gadā. Programmā paredzētā inflācija, proti, 0,6 % 2009. gadā un 1,1 % 2010. gadā, šķiet ticama.

| (4) | 2008. gadā valsts budžeta deficīts (0,4 % no IKP) bija nedaudz zemāks salīdzinājumā ar stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteikto mērķi – 0,6 % no IKP. Budžeta izpilde ieņēmumu puse bija augstāka par plānoto, ko galvenokārt noteica pārnesums no 2007. gada. Šie papildu ieņēmumi vairāk nekā kompensēja jauno politikas pasākumu izmaksas, kurus īstenoja, lai ierobežotu mājsaimniecību pirktspējas krišanos augstākas inflācijas dēļ. Šādi pasākumi bija, piemēram, samazinātas sociālo iemaksu likmes iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem un paaugstināti sociālie maksājumi, tostarp lielāki izdevumi pensijām un pabalsti izmaksām par enerģiju. Rezultātā izdevumu attiecība pret IKP bija par aptuveni 1⁄2 procentpunktu augstāka, nekā paredzēts. Kopumā budžeta bilanci 2008. gadā tikai nedaudz ietekmēja dramatiskās pārmaiņas ekonomikas vidē. Gan ieņēmumu samazināšanās, gan valdības stabilizācijas pasākumi būtībā stāsies spēkā no 2009. gada. |
| --- | --- |

(4)

2008. gadā valsts budžeta deficīts (0,4 % no IKP) bija nedaudz zemāks salīdzinājumā ar stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteikto mērķi – 0,6 % no IKP. Budžeta izpilde ieņēmumu puse bija augstāka par plānoto, ko galvenokārt noteica pārnesums no 2007. gada. Šie papildu ieņēmumi vairāk nekā kompensēja jauno politikas pasākumu izmaksas, kurus īstenoja, lai ierobežotu mājsaimniecību pirktspējas krišanos augstākas inflācijas dēļ. Šādi pasākumi bija, piemēram, samazinātas sociālo iemaksu likmes iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem un paaugstināti sociālie maksājumi, tostarp lielāki izdevumi pensijām un pabalsti izmaksām par enerģiju. Rezultātā izdevumu attiecība pret IKP bija par aptuveni 1⁄2 procentpunktu augstāka, nekā paredzēts. Kopumā budžeta bilanci 2008. gadā tikai nedaudz ietekmēja dramatiskās pārmaiņas ekonomikas vidē. Gan ieņēmumu samazināšanās, gan valdības stabilizācijas pasākumi būtībā stāsies spēkā no 2009. gada.

| (5) | Atjauninātās stabilitātes programmas mērķis ir valsts budžeta deficīts 2009. gadam 3,5 % apmērā no IKP, un šis skaitlis ir tuvu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzētajam deficītam 4,2 % apmērā no IKP. Valdība ir veikusi ievērojamus diskrecionārus fiskālos pretpasākumus aptuveni 1,4–1,7 % apmērā no IKP (3). Vairākus no šiem pasākumiem īstenoja jau 2008. gadā, lai aizsargātu mājsaimniecību pirktspēju saistībā ar pieaugošo inflāciju, tomēr vairumā gadījumu tie paliks spēkā arī 2009. un 2010. gadā (0,4 % no IKP). Papildus diskrecionārajiem pasākumiem darbosies automātiskie stabilizatori, nodrošinot ekspansiju 1 % un 1⁄4 % apmērā no IKP attiecīgi 2009. un 2010. gadā (4). Turklāt valsts uzņēmumu īstenotu ārpusbudžeta būvniecības projektu pārcelšana uz programmas sākumposmu var dot vēl 1⁄4 % no IKP. Tā kā strukturālā bilance samazinās, fiskālā politika ir ekspansīva. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninātās stabilitātes programmas mērķis ir valsts budžeta deficīts 2009. gadam 3,5 % apmērā no IKP, un šis skaitlis ir tuvu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzētajam deficītam 4,2 % apmērā no IKP. Valdība ir veikusi ievērojamus diskrecionārus fiskālos pretpasākumus aptuveni 1,4–1,7 % apmērā no IKP (3). Vairākus no šiem pasākumiem īstenoja jau 2008. gadā, lai aizsargātu mājsaimniecību pirktspēju saistībā ar pieaugošo inflāciju, tomēr vairumā gadījumu tie paliks spēkā arī 2009. un 2010. gadā (0,4 % no IKP). Papildus diskrecionārajiem pasākumiem darbosies automātiskie stabilizatori, nodrošinot ekspansiju 1 % un 1⁄4 % apmērā no IKP attiecīgi 2009. un 2010. gadā (4). Turklāt valsts uzņēmumu īstenotu ārpusbudžeta būvniecības projektu pārcelšana uz programmas sākumposmu var dot vēl 1⁄4 % no IKP. Tā kā strukturālā bilance samazinās, fiskālā politika ir ekspansīva.

| (6) | Austrijas vidēja termiņa mērķis (VTM) ir sasniegt līdzsvarotu budžetu, kas ir daļa no visaptverošākas trīspīlāru budžeta stratēģijas, kurā iekļautas arī valsts ieguldījumu shēmas un strukturālā reforma valsts pārvaldē. Programmas atjauninājumā prognozēts valsts budžeta deficīta turpmāks palielinājums līdz 4,7 % no IKP 2010. gadā un tā saglabāšanās šādā līmenī līdz 2012. gadam. Prognozēts, ka 2013. gadā deficīts nedaudz samazināsies līdz 3,9 % no IKP. Tādējādi programmas periodā VTM netiks izpildīts. Laikposmā starp 2008. un 2010. gadu par 2,6 procentpunktiem palielināsies izdevumu attiecība pret IKP, ko veicinās fiskālās stimulēšanas pasākumi, kas pieņemti reaģējot uz krīzi. Tajā pašā laikā paredzams, ka ieņēmumu attiecība pret IKP samazināsies par 1,7 procentpunktiem, kā cēlonis ir diskrecionāri nodokļu samazinājumi un cikliska nodokļu bāzes erozija. Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju) 2009. gadā palielināsies līdz 3 % no IKP un laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam pieaugs līdz aptuveni 4 %. Ievērojama to pasākumu daļa, kuri iekļauti ekonomikas atveseļošanas programmā, būs pastāvīgi, tādējādi netiek nodrošināts to politiku atgriezeniskums, kuras pieņemtas, reaģējot uz krīzi. Prognozēts, ka valsts kopējā parāda attiecība no 62,5 % no IKP 2008. gadā līdz 2013. gadam palielināsies par 16 procentpunktiem. Papildus tam, ka pieaug valsts budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības palielinājumu veicina arī parāda-deficīta korekcijas, kas lielā mērā atspoguļo finanšu sektora stabilizācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Austrijas vidēja termiņa mērķis (VTM) ir sasniegt līdzsvarotu budžetu, kas ir daļa no visaptverošākas trīspīlāru budžeta stratēģijas, kurā iekļautas arī valsts ieguldījumu shēmas un strukturālā reforma valsts pārvaldē. Programmas atjauninājumā prognozēts valsts budžeta deficīta turpmāks palielinājums līdz 4,7 % no IKP 2010. gadā un tā saglabāšanās šādā līmenī līdz 2012. gadam. Prognozēts, ka 2013. gadā deficīts nedaudz samazināsies līdz 3,9 % no IKP. Tādējādi programmas periodā VTM netiks izpildīts. Laikposmā starp 2008. un 2010. gadu par 2,6 procentpunktiem palielināsies izdevumu attiecība pret IKP, ko veicinās fiskālās stimulēšanas pasākumi, kas pieņemti reaģējot uz krīzi. Tajā pašā laikā paredzams, ka ieņēmumu attiecība pret IKP samazināsies par 1,7 procentpunktiem, kā cēlonis ir diskrecionāri nodokļu samazinājumi un cikliska nodokļu bāzes erozija. Prognozēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju) 2009. gadā palielināsies līdz 3 % no IKP un laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam pieaugs līdz aptuveni 4 %. Ievērojama to pasākumu daļa, kuri iekļauti ekonomikas atveseļošanas programmā, būs pastāvīgi, tādējādi netiek nodrošināts to politiku atgriezeniskums, kuras pieņemtas, reaģējot uz krīzi. Prognozēts, ka valsts kopējā parāda attiecība no 62,5 % no IKP 2008. gadā līdz 2013. gadam palielināsies par 16 procentpunktiem. Papildus tam, ka pieaug valsts budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības palielinājumu veicina arī parāda-deficīta korekcijas, kas lielā mērā atspoguļo finanšu sektora stabilizācijas pasākumus.

| (7) | Budžeta izpildes rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski visā programmas darbības laikā. Pirmkārt, pārāk labvēlīgie pieņēmumi par pieaugumu makroekonomiskajā scenārijā, uz kuru pamatojas programma, ir saistīti ar būtiskām neskaidrībām attiecībā uz finanšu krīzes ilgumu, apjomu un makroekonomisko ietekmi. Tāpēc ieņēmumu prognozes šķiet optimistiskas. Turklāt valdības intervence finanšu nozarē un finanšu tirgū izraisa arī paaugstinātu risku, ka deficīts un/vai parāds var pārsniegt programmā paredzēto. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta izpildes rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski visā programmas darbības laikā. Pirmkārt, pārāk labvēlīgie pieņēmumi par pieaugumu makroekonomiskajā scenārijā, uz kuru pamatojas programma, ir saistīti ar būtiskām neskaidrībām attiecībā uz finanšu krīzes ilgumu, apjomu un makroekonomisko ietekmi. Tāpēc ieņēmumu prognozes šķiet optimistiskas. Turklāt valdības intervence finanšu nozarē un finanšu tirgū izraisa arī paaugstinātu risku, ka deficīts un/vai parāds var pārsniegt programmā paredzēto.

| (8) | Iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā Austrijā ir zemāka nekā vidēji ES. Ilgtermiņā paredzams, ka pensijas izdevumu daļa IKP palielināsies tikai nedaudz. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir sliktāks nekā sākuma stāvoklis iepriekšējā programmā. Ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Ja par sākumpunktu pieņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgtspējas starpība ievērojami palielinātos. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja tiks vēl vairāk apdraudēta, ja piepildīsies iepriekš minētais risks saistībā ar finanšu sektora stabilizācijas shēmām tādā apmērā, ka valsts atbalsta izmaksas nākotnē netiek atgūtas. Ja tiktu sasniegts liels sākotnējo pārpalikumu apjoms vidējā termiņā un veikti pasākumi lai, paaugstinātu faktisko pensionēšanās vecumu, tas palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas risku, kas patlaban ir vidējs. |
| --- | --- |

(8)

Iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā Austrijā ir zemāka nekā vidēji ES. Ilgtermiņā paredzams, ka pensijas izdevumu daļa IKP palielināsies tikai nedaudz. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir sliktāks nekā sākuma stāvoklis iepriekšējā programmā. Ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Ja par sākumpunktu pieņemtu Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, ilgtspējas starpība ievērojami palielinātos. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja tiks vēl vairāk apdraudēta, ja piepildīsies iepriekš minētais risks saistībā ar finanšu sektora stabilizācijas shēmām tādā apmērā, ka valsts atbalsta izmaksas nākotnē netiek atgūtas. Ja tiktu sasniegts liels sākotnējo pārpalikumu apjoms vidējā termiņā un veikti pasākumi lai, paaugstinātu faktisko pensionēšanās vecumu, tas palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas risku, kas patlaban ir vidējs.

| (9) | Neraugoties uz to, ka kopumā valsts finanses un fiskālie noteikumi ir labi, joprojām ir iespējams uzlabot Austrijas institucionālo budžeta programmu. Austrijas federālās fiskālās attiecības, kas pamatojas uz Fiskālās izlīdzināšanas likumu (Fiscal Equalisation Law) 2008.–2013. gadam un 2008. gada Iekšzemes stabilitātes paktu, ir diezgan sarežģītas, un tajās trūkst pārskatāmības, jo visos trijos valsts pārvaldes līmeņos pienākumi, līdzadministrēšana un līdzfinansēšana pārklājas. Tāpēc vajadzētu izmantot iespējas uzlabot efektivitāti vairākās valsts izdevumu jomās, jo īpaši veselības un izglītības jomā. Šajā kontekstā programmas 2009. gada atjauninājumā ir atsauces uz darba grupu izveidošanu darbam pie turpmākām Fiskālās izlīdzināšanas likuma reformām, kā arī pie veselības un veco ļaužu aprūpes sistēmas reformām. Tomēr sagaidāms, ka taustāmus priekšlikumus varētu iesniegt tikai no 2011. gada. Federālajā līmenī Austrija ir uzsākusi plašu budžeta tiesību aktu reformu, un 2009. gada 1. janvārī stājās spēkā jauna vairākgadu izdevumu programma, kurā noteikti fiksēti izdevumu griesti četriem turpmākajiem gadiem (Federālais budžeta programmas likums – Bundesfinanzrahmengesetz). Sagaidāms, ka tas palīdzēs novērst procikliskus tēriņus un uzlabos automātisko stabilizatoru efektivitāti. Sākot ar 2013. gadu, ir paredzēts ieviest uz rezultātu sasniegšanu orientētu budžeta sastādīšanu un modernizēt valsts finanšu grāmatvedības sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

Neraugoties uz to, ka kopumā valsts finanses un fiskālie noteikumi ir labi, joprojām ir iespējams uzlabot Austrijas institucionālo budžeta programmu. Austrijas federālās fiskālās attiecības, kas pamatojas uz Fiskālās izlīdzināšanas likumu (Fiscal Equalisation Law) 2008.–2013. gadam un 2008. gada Iekšzemes stabilitātes paktu, ir diezgan sarežģītas, un tajās trūkst pārskatāmības, jo visos trijos valsts pārvaldes līmeņos pienākumi, līdzadministrēšana un līdzfinansēšana pārklājas. Tāpēc vajadzētu izmantot iespējas uzlabot efektivitāti vairākās valsts izdevumu jomās, jo īpaši veselības un izglītības jomā. Šajā kontekstā programmas 2009. gada atjauninājumā ir atsauces uz darba grupu izveidošanu darbam pie turpmākām Fiskālās izlīdzināšanas likuma reformām, kā arī pie veselības un veco ļaužu aprūpes sistēmas reformām. Tomēr sagaidāms, ka taustāmus priekšlikumus varētu iesniegt tikai no 2011. gada. Federālajā līmenī Austrija ir uzsākusi plašu budžeta tiesību aktu reformu, un 2009. gada 1. janvārī stājās spēkā jauna vairākgadu izdevumu programma, kurā noteikti fiksēti izdevumu griesti četriem turpmākajiem gadiem (Federālais budžeta programmas likums – Bundesfinanzrahmengesetz). Sagaidāms, ka tas palīdzēs novērst procikliskus tēriņus un uzlabos automātisko stabilizatoru efektivitāti. Sākot ar 2013. gadu, ir paredzēts ieviest uz rezultātu sasniegšanu orientētu budžeta sastādīšanu un modernizēt valsts finanšu grāmatvedības sistēmu.

| (10) | Lai stabilizētu finanšu tirgus, Austrijas iestādes ir veikušas vairākus pasākumus, tostarp garantējušas privātpersonu noguldījumus bankās (neierobežotā apjomā līdz 2009. gada beigām, pēc tam līdz EUR 100 000; mazo un vidējo uzņēmumu noguldījumiem maksimālā summa ir EUR 50 000). Privāto mājsaimniecību noguldījumiem ir veikti papildu stimulēšanas pasākumi, izmantojot noguldījumu un aizdevumu asociācijas (Bausparförderung), un tie vērsti uz to, lai aizsargātu hipotekāro aizdevumu finansēšanu. Starpbanku aizdevumiem un obligāciju emitēšanai, ko veic nesen izveidotā Austrian Clearing Bank (OeCAG), un komerciālo vērtspapīru izdošanai, ko veic komercbankas, Austrijas valdība sniedza garantijas līdz EUR 75 miljardu apmērā (27 % no IKP). Visbeidzot, valdība ir paredzējusi līdz EUR 15 miljardiem (51⁄2 % no IKP) kapitāla ieguldījumiem finanšu iestādēs, no kuriem par EUR 6,4 miljardiem panāca vienošanos līdz maija vidum, bet līdz šim ir bijuši nepieciešami tikai EUR 4,7 miljardi. |
| --- | --- |

(10)

Lai stabilizētu finanšu tirgus, Austrijas iestādes ir veikušas vairākus pasākumus, tostarp garantējušas privātpersonu noguldījumus bankās (neierobežotā apjomā līdz 2009. gada beigām, pēc tam līdz EUR 100 000; mazo un vidējo uzņēmumu noguldījumiem maksimālā summa ir EUR 50 000). Privāto mājsaimniecību noguldījumiem ir veikti papildu stimulēšanas pasākumi, izmantojot noguldījumu un aizdevumu asociācijas (Bausparförderung), un tie vērsti uz to, lai aizsargātu hipotekāro aizdevumu finansēšanu. Starpbanku aizdevumiem un obligāciju emitēšanai, ko veic nesen izveidotā Austrian Clearing Bank (OeCAG), un komerciālo vērtspapīru izdošanai, ko veic komercbankas, Austrijas valdība sniedza garantijas līdz EUR 75 miljardu apmērā (27 % no IKP). Visbeidzot, valdība ir paredzējusi līdz EUR 15 miljardiem (51⁄2 % no IKP) kapitāla ieguldījumiem finanšu iestādēs, no kuriem par EUR 6,4 miljardiem panāca vienošanos līdz maija vidum, bet līdz šim ir bijuši nepieciešami tikai EUR 4,7 miljardi.

| (11) | Ņemot vērā, ka fiskālais stāvoklis 2008. gadā bija gandrīz līdzsvarots un ka nav ārējas nelīdzsvarotības, uzskatāms, ka Austrijas valdības 2009. un 2010. gadam pieņemtie fiskālās stimulēšanas pasākumi ir lietderīgi ekonomiskās lejupslīdes apstākļos. Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas programmu, par kuru decembrī vienojās Eiropadome, Austrijas ekonomikas atveseļošanas pasākumi ir īstenoti savlaicīgi, jo liela daļa pasākumu stājās spēkā 2009. gada pirmajā ceturksnī. Pieņemto darba tirgus pasākumu mērķis ir ierobežot atlaišanu no darba un uzlabot profesionālo izglītību. Atbalstu kredītgrūtībās nokļuvušiem uzņēmumiem nodrošina galvenokārt ārpusbudžeta veidā kā garantijas un subsidētus aizdevumus. Vairumu stimulēšanas pasākumu nodrošina, izmantojot privātu atbalstu, un papildu izdevumos (aptuveni 1⁄2 % no IKP) dominē ieņēmumu koncesijas (1 līdz 11⁄2 % no IKP). Fiskālo pasākumu tīrā ietekme uz budžetu tiek lēsta ap 1,4 % un 1,7 % no IKP attiecīgi 2009. un 2010. gadā. Tā kā lielākā daļa (85 %) no ekonomikas atveseļošanas pasākumiem būs pastāvīgi, bažas izraisa fiskālās stimulēšanas pasākumu atgriezeniskums. Lai gan tiešo nodokļu samazinājums un sociālie maksājumi (jo īpaši grupām ar zemiem ienākumiem) atbilst valdības ilgtermiņa mērķim, proti, samazināt nodokļu lielo slogu darbaspēkam un rast spēcīgākus stimulus iesaistīties darba tirgū, joprojām jārisina jautājums par valsts nepietiekamiem ieņēmumiem salīdzinājumā ar izdevumiem, jo atjauninātajā stabilitātes programmā līdz 2013. gadam nav prognozēta nekāda ievērojama konsolidācija. Vairāki stimulēšanas pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē. Tie vērsti uz izaugsmes potenciāla stiprināšanu (infrastruktūra un ieguldījumi pētniecībā un izstrādē), un ar tiem risina ilgtermiņa problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas ar uzsvaru uz energoefektivitāti un CO2 emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā, ka fiskālais stāvoklis 2008. gadā bija gandrīz līdzsvarots un ka nav ārējas nelīdzsvarotības, uzskatāms, ka Austrijas valdības 2009. un 2010. gadam pieņemtie fiskālās stimulēšanas pasākumi ir lietderīgi ekonomiskās lejupslīdes apstākļos. Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas programmu, par kuru decembrī vienojās Eiropadome, Austrijas ekonomikas atveseļošanas pasākumi ir īstenoti savlaicīgi, jo liela daļa pasākumu stājās spēkā 2009. gada pirmajā ceturksnī. Pieņemto darba tirgus pasākumu mērķis ir ierobežot atlaišanu no darba un uzlabot profesionālo izglītību. Atbalstu kredītgrūtībās nokļuvušiem uzņēmumiem nodrošina galvenokārt ārpusbudžeta veidā kā garantijas un subsidētus aizdevumus. Vairumu stimulēšanas pasākumu nodrošina, izmantojot privātu atbalstu, un papildu izdevumos (aptuveni 1⁄2 % no IKP) dominē ieņēmumu koncesijas (1 līdz 11⁄2 % no IKP). Fiskālo pasākumu tīrā ietekme uz budžetu tiek lēsta ap 1,4 % un 1,7 % no IKP attiecīgi 2009. un 2010. gadā. Tā kā lielākā daļa (85 %) no ekonomikas atveseļošanas pasākumiem būs pastāvīgi, bažas izraisa fiskālās stimulēšanas pasākumu atgriezeniskums. Lai gan tiešo nodokļu samazinājums un sociālie maksājumi (jo īpaši grupām ar zemiem ienākumiem) atbilst valdības ilgtermiņa mērķim, proti, samazināt nodokļu lielo slogu darbaspēkam un rast spēcīgākus stimulus iesaistīties darba tirgū, joprojām jārisina jautājums par valsts nepietiekamiem ieņēmumiem salīdzinājumā ar izdevumiem, jo atjauninātajā stabilitātes programmā līdz 2013. gadam nav prognozēta nekāda ievērojama konsolidācija. Vairāki stimulēšanas pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē. Tie vērsti uz izaugsmes potenciāla stiprināšanu (infrastruktūra un ieguldījumi pētniecībā un izstrādē), un ar tiem risina ilgtermiņa problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas ar uzsvaru uz energoefektivitāti un CO2 emisiju samazināšanu.

| (12) | Pēc fiskālās ekspansijas 2009. un 2010. gadā fiskālā politika turpmākajos gados uzskatāma par kopumā neitrālu, jo plānots, ka strukturālā bilance 2011–2012. gadā mainīsies nenozīmīgi un 2013. gadā uzlabosies par 1⁄2 % no IKP. Paredzams, ka deficīts laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam ievērojami pārsniegs atsauces vērtību 3 % no IKP, konsolidācijai atjaunojoties tikai programmas perioda beigās. Programmā teiks, ka “Austrijas valdība veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu korekciju līdz 2012. gadam”, tādējādi nepieļaujot ilgstošu atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārsniegšanu. Tomēr nav skaidri definēts, kādas darbības jāīsteno, lai nodrošinātu deficīta samazināšanu agrāk nekā 2013. gadā. Prognozēts, ka arī parāda līmenis pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību visā programmas periodā, kas atspoguļos ekspansīvo politiku 2009. un 2010. gadā un veikto stabilizācijas pasākumu ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

(12)

Pēc fiskālās ekspansijas 2009. un 2010. gadā fiskālā politika turpmākajos gados uzskatāma par kopumā neitrālu, jo plānots, ka strukturālā bilance 2011–2012. gadā mainīsies nenozīmīgi un 2013. gadā uzlabosies par 1⁄2 % no IKP. Paredzams, ka deficīts laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam ievērojami pārsniegs atsauces vērtību 3 % no IKP, konsolidācijai atjaunojoties tikai programmas perioda beigās. Programmā teiks, ka “Austrijas valdība veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu korekciju līdz 2012. gadam”, tādējādi nepieļaujot ilgstošu atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārsniegšanu. Tomēr nav skaidri definēts, kādas darbības jāīsteno, lai nodrošinātu deficīta samazināšanu agrāk nekā 2013. gadā. Prognozēts, ka arī parāda līmenis pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību visā programmas periodā, kas atspoguļos ekspansīvo politiku 2009. un 2010. gadā un veikto stabilizācijas pasākumu ietekmi uz budžetu.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie dati, bet nav sniegta daļa fakultatīvo datu (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie dati, bet nav sniegta daļa fakultatīvo datu (5).

Kopumā secināms, ka 2009. un 2010. gadā fiskālā politika Austrijā būs ekspansīva. Tā kā pēdējos gados ir notikusi spēcīga ekonomiskā izaugsme un nav bijusi ārējā nelīdzsvarotība, tas ir veicinājis valsts budžeta deficīta samazināšanos līdz 1⁄2 % no IKP 2008. gadā un devis Austrijas valdībai iespēju īstenot ievērojamus fiskālās stimulēšanas pasākumus, reaģējot uz krīzi. Reaģēšana uz krīzi ir bijusi savlaicīga un proporcionāla grūtībām finanšu sektorā, kā arī ekonomikas lejupslīdes mērogam un tempam. Tomēr veiktie pasākumi tikai daļēji atbilst Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna (EEAP) vispārīgajiem principiem, jo liela daļa no veiktajiem pasākumiem ir pastāvīgi pasākumi. Tādējādi ir vajadzīga ticama un droša stratēģija, lai budžeta konsolidācija atjaunotos, tiklīdz krīze mazināsies. Tomēr stabilitātes programmā līdz 2013. gadam nav paredzēta valsts neto aizņēmumu samazināšanās (pie nemainīgas politikas), lai gan prognozēts, ka IKP pieaugums atsāksies 2010. gadā. Turklāt, ņemot vērā izteikti optimistiskos pieņēmumus par IKP, budžeta prognozes ir pakļautas ievērojamam negatīvam riskam. Pašlaik aplēsts, ka uzņēmumu un komercbanku atbalsta programmu tieša ietekme uz budžetu ir ierobežota, jo liela daļa no šāda atbalsta ir ārpusbudžeta atbalsts un atbalsts garantiju veidā. Tomēr, ja pieaugs iekšējo problēmkredītu un ārvalstu aizdevumu skaits, valsts finanses turpinās pasliktināties, jo radīsies nepieciešamība pēc valdības veiktiem papildu kapitāla ieguldījumiem.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Austrija tiek aicināta:

| i) | īstenot 2009. un 2010. gadā fiskālo politiku, kā plānots, tostarp stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP, un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu vēlākais 2011. gadā atcelt fiskālo stimulu, lai atbalstītu ievērojamu budžeta konsolidāciju saskaņā ar vidēja termiņa mērķi, |
| --- | --- |

i)

īstenot 2009. un 2010. gadā fiskālo politiku, kā plānots, tostarp stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP, un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu vēlākais 2011. gadā atcelt fiskālo stimulu, lai atbalstītu ievērojamu budžeta konsolidāciju saskaņā ar vidēja termiņa mērķi,

| ii) | pamatot pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka valsts budžeta deficīts nepārsniedz atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP, |
| --- | --- |

ii)

pamatot pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka valsts budžeta deficīts nepārsniedz atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP,

| iii) | turpināt uzlabot budžeta programmu, lai visos valsts pārvaldes līmeņos stiprinātu fiskālo disciplīnu, panākot to ar uzlabotu pārskatāmību un uzraudzību, jo īpaši saskaņojot juridiskos, administratīvos un finanšu pienākumus starp valsts pārvaldes dažādajiem līmeņiem. |
| --- | --- |

iii)

turpināt uzlabot budžeta programmu, lai visos valsts pārvaldes līmeņos stiprinātu fiskālo disciplīnu, panākot to ar uzlabotu pārskatāmību un uzraudzību, jo īpaši saskaņojot juridiskos, administratīvos un finanšu pienākumus starp valsts pārvaldes dažādajiem līmeņiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2009. g. aprīlis | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| COM 2009. g. pavasaris | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SPCI inflācija (%) | SP 2009. g. aprīlis | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| COM 2009. g. pavasaris | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6) (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| COM 2009. g. pavasaris (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| COM 2009. g. pavasaris | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| COM 2009. g. pavasaris | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| COM 2009. g. pavasaris | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| COM 2009. g. pavasaris | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| COM 2009. g. pavasaris | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Cikliski koriģēta bilance (6) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| COM 2009. g. pavasaris | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (8) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| COM 2009. g. pavasaris | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| COM 2009. g. pavasaris | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Avots:


  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP (izmaiņas %)

SP 2009. g. aprīlis

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

COM 2009. g. pavasaris

3,1

1,8

-4,0

-0,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

3,4

2,4

2,5

2,5

n.p.

n.p.

n.p.

SPCI inflācija (%)

SP 2009. g. aprīlis

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

COM 2009. g. pavasaris

2,2

3,2

0,5

1,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

1,9

2,0

2,0

2,0

n.p.

n.p.

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (6) (% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. aprīlis

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

COM 2009. g. pavasaris (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,4

0,4

0,5

0,5

n.p.

n.p.

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

COM 2009. g. pavasaris

3,3

3,3

2,7

2,4

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

3,5

3,7

3,7

3,7

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

COM 2009. g. pavasaris

48,0

48,2

47,4

46,7

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

47,4

47,5

47,3

47,4

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta izdevumi (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

COM 2009. g. pavasaris

48,5

48,6

51,6

52,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

48,3

48,1

47,7

47,2

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

COM 2009. g. pavasaris

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

n.p.

n.p.

n.p.

Primārā bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

COM 2009. g. pavasaris

2,2

2,1

-1,1

-2,1

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

2,0

2,1

2,3

2,8

n.p.

n.p.

n.p.

Cikliski koriģēta bilance (6) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

COM 2009. g. pavasaris

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (8) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

COM 2009. g. pavasaris

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

COM 2009. g. pavasaris

59,4

62,5

70,4

75,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

59,9

58,4

57,0

55,4

n.p.

n.p.

n.p.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc tam.

(3)  Papildus tam atbalsts tiek piedāvāts kredītgrūtībās nokļuvušiem uzņēmumiem, un to sniedz galvenokārt kā garantijas, kurām ir ietekme uz budžetu tikai tad, ja tās izmanto.

(4)  Komisijas dienestu veikts pārrēķins, pamatojoties uz stabilitātes programmā iekļauto informāciju. Atšķirību no Komisijas dienestu aprēķiniem, kas pamatojas uz 2009. gada pavasara prognozēm, rada atšķirīgs makroekonomiskais scenārijs (sk. 2. un 3. punktu).

(5)  Jo īpaši programmā nav norādīti ārēju faktoru pieņēmumi 2007. gadam. Fakultatīvajos datos trūkst detalizētas ziņas par tīrajiem aizdevumiem salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm, par parāda-deficīta korekciju un daži detalizēti dati par ilgtermiņa ilgtspēju.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,8 %, 1,7 %, 1,3 % un 1,3 % apmērā laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam.

(8)  Cikliski koriģētā bilance izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Jaunākajā programmā un Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 166/03

Komisija 2009. gada 9. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5517. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5517. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 17. jūlijs

2009/C 166/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4090 |
| JPY | Japānas jēna | 132,06 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4453 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86530 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0476 |
| CHF | Šveices franks | 1,5193 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,9960 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,918 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 274,20 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7000 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3355 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2475 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1525 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7621 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5734 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9198 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1884 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0438 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 780,60 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,4140 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,6259 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3360 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 340,05 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0238 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,567 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,8010 |
| THB | Taizemes bats | 47,991 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7293 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1765 |
| INR | Indijas rūpija | 68,6610 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4090

JPY

Japānas jēna

132,06

DKK

Dānijas krona

7,4453

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86530

SEK

Zviedrijas krona

11,0476

CHF

Šveices franks

1,5193

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,9960

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,918

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

274,20

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7000

PLN

Polijas zlots

4,3355

RON

Rumānijas leja

4,2475

TRY

Turcijas lira

2,1525

AUD

Austrālijas dolārs

1,7621

CAD

Kanādas dolārs

1,5734

HKD

Hongkongas dolārs

10,9198

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1884

SGD

Singapūras dolārs

2,0438

KRW

Dienvidkorejas vons

1 780,60

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,4140

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,6259

HRK

Horvātijas kuna

7,3360

IDR

Indonēzijas rūpija

14 340,05

MYR

Malaizijas ringits

5,0238

PHP

Filipīnu peso

67,567

RUB

Krievijas rublis

44,8010

THB

Taizemes bats

47,991

BRL

Brazīlijas reāls

2,7293

MXN

Meksikas peso

19,1765

INR

Indijas rūpija

68,6610

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/14

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2007. gada 30. novembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Ziņotājs: Spānija

2009/C 166/05

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka WSPP cenu veidošanas principi atbilstīgi atspoguļo 2004. gada 24. marta lēmuma loģisko pamatojumu lietā COMP/C-3/37.792 un tādējādi šajā lēmumā tie var būt par pamatu, lai novērtētu Microsoft atlīdzības shēmu saprātīgumu. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka WSPP cenu veidošanas principi atbilstīgi atspoguļo 2004. gada 24. marta lēmuma loģisko pamatojumu lietā COMP/C-3/37.792 un tādējādi šajā lēmumā tie var būt par pamatu, lai novērtētu Microsoft atlīdzības shēmu saprātīgumu.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka lēmumā sniegtā to trīs kritēriju interpretācija, kas iekļauti WSPP cenu veidošanas principos (t. i., Microsoft paša produkts, inovācija un salīdzinājums ar līdzīgām tehnoloģijām), atbilstīgi atspoguļo Microsoft savietojamības informācijas vērtību tās lietotājiem, izņemot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft ietekme PC operētājsistēmu tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka lēmumā sniegtā to trīs kritēriju interpretācija, kas iekļauti WSPP cenu veidošanas principos (t. i., Microsoft paša produkts, inovācija un salīdzinājums ar līdzīgām tehnoloģijām), atbilstīgi atspoguļo Microsoft savietojamības informācijas vērtību tās lietotājiem, izņemot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft ietekme PC operētājsistēmu tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka līdz 2007. gada 22. oktobrimMicrosoft atlīdzības shēmas par nolīgumu bez iespējas izmantot patentus nebija “saprātīgas” 5. panta a) punkta nozīmē 2004. gada 24. marta lēmumā lietā COMP/C-3/37.792. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka līdz 2007. gada 22. oktobrimMicrosoft atlīdzības shēmas par nolīgumu bez iespējas izmantot patentus nebija “saprātīgas” 5. panta a) punkta nozīmē 2004. gada 24. marta lēmumā lietā COMP/C-3/37.792.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka Komisija drīkst noteikt kavējuma naudas galīgo summu par to, ka Microsoft neievēro 2004. gada 24. marta lēmuma 5. panta a) punktu saskaņā ar 24. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka Komisija drīkst noteikt kavējuma naudas galīgo summu par to, ka Microsoft neievēro 2004. gada 24. marta lēmuma 5. panta a) punktu saskaņā ar 24. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003.

| 5. | Padomdevēja komiteja vienojas par pienākumu nepildīšanas “attiecīgo periodu”, kas minēts lēmumā. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja vienojas par pienākumu nepildīšanas “attiecīgo periodu”, kas minēts lēmumā.

| 6. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/15

---

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2008. gada 22. februāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Ziņotājs: Spānija

2009/C 166/06

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz kavējuma naudas galīgo summu, kas uzliekama Microsoft par to, ka tas nav izpildījis pienākumu ar saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ieinteresētajiem uzņēmumiem darīt pieejamu savietojamības informāciju saskaņā ar 5. panta a) punktu Komisijas 2004. gada 24. marta Lēmumā 2007/53/EK. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz kavējuma naudas galīgo summu, kas uzliekama Microsoft par to, ka tas nav izpildījis pienākumu ar saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem ieinteresētajiem uzņēmumiem darīt pieejamu savietojamības informāciju saskaņā ar 5. panta a) punktu Komisijas 2004. gada 24. marta Lēmumā 2007/53/EK.

| 2. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/16

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/C-3/37.792 – Microsoft

(atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma (2001/462/EK, EOTK) 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

2009/C 166/07

No lēmuma projekta šajā lietā izriet šādi apsvērumi.

Uz 2004. gada 24. marta galīgo lēmumu balstīta 24. panta 1. punkta procedūra

Komisija 2004. gada 24. martā pieņēma Lēmumu 2007/53/EK par procesu saskaņā ar EK līguma 82. pantu un Eiropas Ekonomikas zonas līguma 54. pantu pret Microsoft Corporation (Lieta COMP/C–3/37.792 – Microsoft, OV L 32, 6.2.2007., 23. lpp.).

Šajā lēmumā (turpmāk “lēmums”) Komisija cita starpā konstatēja, ka Microsoft, no 1998. gada oktobra līdz lēmuma dienai atteikdamies atklāt darba grupu serveru operētājsistēmu produktu pārdevējiem noteiktu specifisku “savietojamības informāciju”, kas tiem ļautu izstrādāt un izplatīt minētos produktus, ir pārkāpis EK līguma 82. pantu (“82. pants”) un EEZ līguma 54. pantu (1).

Komisija 2005. gada 10. novembrī pieņēma lēmumu saskaņā ar 24. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003 (“24. panta 1. punkta lēmums”). Šā lēmuma 1. pantā ir prasīts, lai “Microsoft Corporation līdz 2005. gada 15. decembrim nodrošinātu pilnīgu atbilstību pienākumiem, kas noteikti lēmuma 5. panta a) un c) punktā. Ja tas netiks izpildīts, Microsoft Corporation tiks noteikta kavējuma nauda 2 miljoni euro dienā, rēķinot no minētā datuma.”

24. panta 1. punkta lēmumā minēti divi gadījumi, kad Microsoft neizpildīja savus pienākumus saskaņā ar lēmuma 5. panta a) un c) punktu. Šis process attiecas tikai uz Microsoft pienākumu saskaņā ar lēmuma 5. panta a) punktu pieprasīt saprātīgu atlīdzību par piekļuvi savietojamības informācijai vai par tās izmantošanu.

Uz 24. panta 1. punkta lēmumu balstīta 24. panta 2. punkta procedūra

Komisija 2006. gada 12. jūlijā saskaņā ar 24. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003 (“pirmais 24. panta 2. punkta lēmums”) pieņēma pirmo lēmumu, kurā noteikta kavējuma naudas galīgā summa 280,5 miljonu euro apmērā, ko uzliek ar 24. panta 1. punkta lēmumu par laika posmu no 2005. gada 16. decembra līdz 2006. gada 20. jūnijam attiecībā uz saistību neievērošanas pirmo aspektu, kas konstatēts 24. panta 1. punkta lēmumā, proti, ka Microsoft nav nodrošinājis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur informāciju par savietojamību (2).

Kā minēts pirmajā 24. panta 2. punkta lēmumā, Komisija paturēja iespēju noteikt kavējuma naudas galīgo summu par saistību neievērošanas otro aspektu, kas konstatēts 24. panta 1. punkta lēmumā, sākot ar 2005. gada 16. decembri, ja Komisija secina, ka Microsoft nav pieprasījis saprātīgu atlīdzību par piekļuvi savietojamības informācijai vai par tās izmantošanu (3).

Pašreizējā lēmuma projektā noteikta kavējuma naudas galīgā summa, kas uzliekama Microsoft, jo tas nav izpildījis pienākumu pieprasīt saprātīgu atlīdzību par piekļuvi savietojamības informācijai vai par tās izmantošanu.

Kādus pasākumus Microsoft ir veicis, lai ievērotu 5. panta a) punktu, un kā uz tiem ir reaģējusi Komisija

Laika posmā no 2004. gada 27. maija, kad Microsoft iesniedza pirmo aprakstu par pasākumiem, ko tas plāno veikt, lai ievērotu lēmuma 5. panta a) līdz c) punktu, līdz šim brīdim Komisijas un Microsoft starpā ir notikusi vairākkārtēja sarakste par lēmumā minēto saprātīgas atlīdzības aspektu.

Microsoft 2004. gada 29. oktobra vēstulē informēja, ka no Microsoft viedokļa ar 2004. gada 27. maija vēstulē iesniegto pasākumu aprakstu Microsoft ir izpildījis savus pienākumus atbilstoši lēmuma 5. panta d) punktam. Microsoft iesniedza arī divu nolīgumu projektus, ko tas plānoja piedāvāt Darba grupu serveru protokolu programmas ietvaros (“2004. gada WSPP nolīgumi”).

Pēc tam 2004. gada atlikušajā daļā un 2005. gada pirmajā pusgadā notika vairākkārtēja sarakste, Komisijai no Microsoft lūdzot turpmākus paskaidrojumus un papilddokumentus (tostarp informācijas pieprasījumus saskaņā ar 18. pantu Regulā (EK) Nr. 1/2003), uz ko Microsoft atbildēja, iesniedzot vairākus ziņojumus, memorandus un 2004. gada WSPP nolīgumu pārstrādātas redakcijas. Komisija ir sūtījusi informācijas pieprasījumus trešām personām, lūdzot viņu viedokli par Microsoft ierosinātās atlīdzības līmeni.

Komisija ar 2005. gada 28. jūlija lēmumu izveidoja uzraudzības mehānismu, paredzot pārraudzības pilnvarnieka iecelšanu, funkcijas un pienākumus. Pilnvarnieka funkcijās ietilpst palīdzēt Komisijai, pārraugot lēmuma ievērošanu (4). No Microsoft iesniegtā saraksta, kurā bija iekļauti četri eksperti, Komisija 2005. gada 5. oktobrī izvēlējās vienu personu par pārraudzības pilnvarnieku.

Laika posmā no 2005. gada augusta līdz decembrim Microsoft iesniedza pārstrādātus WSPP nolīgumus un dažādus ziņojumus ar mērķi pamatot WSPP nolīgumos pieprasīto atlīdzības līmeni.

Komisija 2006. gada 7. aprīlī iesniedza uzņēmumam Microsoft pilnvarnieka pārskatu par materiāliem, kuru mērķis ir pamatot atlīdzības līmeni, ko Microsoft pieprasa WSPP nolīgumos, kas iesniegti 2005. gada 15. decembrī (“pilnvarnieka 2006. gada marta inovāciju ziņojums”).

Rezultātā no 2006. gada maija līdz novembrim Microsoft turpināja iesniegt dokumentus, atbildot uz pilnvarnieka 2006. gada marta inovāciju ziņojumu, un vairākas reizes iesniedza arī pārstrādātus WSPP nolīgumus.

Pilnvarnieks un TAEUS – Komisijas ārējais padomdevējs – 2007. gada februārī Komisijai iesniedza dažādus ziņojumus. Ņemot vērā pilnvarnieka un TAEUS iesniegtos ziņojumus, Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka Microsoft vēl nav izpildījis savu pienākumu atbilstoši lēmuma 5. panta a) punktam pieprasīt saprātīgu atlīdzību par piekļuvi savietojamības informācijai vai par tās izmantošanu.

Iebildumi

Komisija 2007. gada 1. martā paziņoja Microsoft par iebildumiem (“iebildumi”) un noteica piecu nedēļu termiņu Microsoft atbildes iesniegšanai.

Microsoft2007. gada 9. martā lūdza termiņa pagarinājumu, lai iesniegtu atbildi uz iebildumiem. Es atbalstīju šo lūgumu 2007. gada 15. martā, pagarinot termiņu līdz 2007. gada 23. aprīlim. Microsoft atbildi iesniedza savlaicīgi.

Piekļuve lietas materiāliem

Microsoft2007. gada 2. martā lūdza piekļuvi lietas materiāliem, un 2007. gada 5. martā piekļuve tika nodrošināta Komisijas telpās.

Microsoft2007. gada 27. aprīlī iesniedza kļūdas labojumu savā atbildē uz iebildumiem. Microsoft2007. gada 9. maijā lūdza turpmāku piekļuvi lietas materiāliem.

TAEUS, pilnvarnieks un tā padomdevēji 2007. gada 11. maijā iesniedza ziņojumus par Microsoft ekspertu ziņojumu, kas bija pievienots atbildei uz iebildumiem, un 2007. gada 14. maijāMicrosoft tika nodrošināta piekļuve šiem ziņojumiem, kā arī visu apsvērumu kopijām, ko trešās personas iesniegušas attiecībā uz iebildumiem un atbildi uz iebildumiem.

Microsoft2007. gada 16. maijā lūdza turpmāku piekļuvi lietas materiāliem, kas tika nodrošināta 2007. gada 23. maijā.

Microsoft2007. gada 21. maijā iesniedza pārstrādātus WSPP nolīgumus, kuros bija iekļauta pārstrādāta maksas par licenci tabula (“2007. gada 21. maija atlīdzības shēma”). Microsoft apgalvoja, ka tas “tagad oficiāli piemēros zemākas likmes” ar atpakaļejošu piemērošanas datumu no lēmuma pieņemšanas dienas.

Microsoft2007. gada 1. jūnijā iesniedza papildu atbildi uz iebildumiem, bet 2007. gada 8. jūnijā – sīkāku tehnisko novērtējumu.

Vairākas reizes procedūras laikā Microsoft lūdza piekļuvi sarakstei starp Komisiju, no vienas puses, un pilnvarnieku vai Komisijas ekspertiem, no otras puses.

Komisija uzskata, ka šie dokumenti ir paredzēti iekšējai lietošanai.

Jau procedūrā saistībā ar apgalvojumu, ka Microsoft nav iesniedzis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur savietojamības informāciju, es neatbalstīju Microsoft lūgumu nodrošināt piekļuvi sarakstei ar pārraudzības pilnvarnieku un Komisijas ārējiem ekspertiem (sk. Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/C-3/37.792 – MICROSOFT, 3.7.2006, 6. lpp.). Es uzskatīju, ka šī sarakste ir paredzēta iekšējai lietošanai.

Tomēr es rūpīgi pārbaudīju, vai piekļuve sarakstes materiāliem varētu būt nepieciešama, lai pietiekami izprastu metodiku vai tehniskā ziņā pareizi pārbaudītu pilnvarnieka ziņojumu, vai arī ir obligāti vajadzīga Microsoft aizstāvības mērķiem. Atbildot uz Microsoft bažām, es pārbaudīju pilnvarnieka un TAEUS saraksti ar Komisiju attiecīgajā laika posmā (2006. gada 10. novembrī un 2007. gada 22. maijā). Es varēju apliecināt Microsoft, ka, manuprāt, neviens sarakstes jautājums nav obligāti vajadzīgs ziņojumā izmantotās metodikas izpratnei vai ziņojumu tehniskās pareizības pārbaudīšanai.

Turklāt, atbildot uz Microsoft vēlāk ierosinātu jautājumu, es pārbaudīju saraksti, kas man bija darīta pieejama, ko Komisija sūtījusi pilnvarniekam un TAEUS (no 2006. gada 10. novembra līdz 2007. gada 27. jūlijam). Pēc sarakstes pārskatīšanas es apliecināju, ka tajā nav dokumentu, kas liecinātu, ka Komisija ir nepamatoti ietekmējusi pilnvarnieku vai Komisijas ekspertus.

MUTISKĀ UZKLAUSĪŠANA

Microsoft nepieprasīja mutisku uzklausīšanu.

FAKTU VĒSTULE

Komisija 2007. gada 24. jūlijā nosūtīja Microsoft faktu vēstuli (“faktu vēstule”). Šī vēstule Microsoft deva iespēju izteikt apsvērumus attiecībā uz Komisijas novērtējumu par 2007. gada 21. maija atlīdzības shēmu un citiem pierādījumiem, ko Komisija savākusi pēc iebildumu pieņemšanas, it īpaši pilnvarnieka un Komisijas ekspertu, TAEUS ziņojumiem, kā arī atbildēm uz informācijas pieprasījumiem jauniem WSPP licences turētājiem. Microsoft tika nodrošināta piekļuve lietas materiāliem attiecībā uz dokumentiem, kas iekļauti lietā pēc iebildumu pieņemšanas, un tas iesniedza atbildi uz faktu vēstuli 2007. gada 31. augustā.

PIRMĀS INSTANCES TIESAS NOLĒMUMS

Pirmās instances tiesa 2007. gada 17. septembrī atstāja spēkā lēmuma būtiskās daļas, kuras Microsoft bija apstrīdējis (5).

Tomēr Pirmās instances tiesa anulēja lēmuma 7. pantu, jo tas pieprasa Microsoft iesniegt priekšlikumu par mehānisma izveidi, kurā jāiekļauj pārraudzības pilnvarnieks ar tiesībām neatkarīgi no Komisijas piekļūt Microsoft palīdzībai, informācijai, dokumentiem, telpām un darbiniekiem, kā arī attiecīgo Microsoft produktu pirmkodam.

Komisija 2007. gada 2. oktobrī lūdza Microsoft iesniegt visus dokumentus un informāciju, ko Microsoft no pilnvarnieka iecelšanas dienas neatkarīgi no Komisijas bija sniedzis pilnvarniekam vai viņa darba grupai. Microsoft atbildēja uz šo lūgumu ar 2007. gada 31. oktobra un 2007. gada 9. novembra vēstulēm.

Pēc apspriešanās ar Komisiju Microsoft2007. gada 22. oktobrī ieviesa jaunu atlīdzības shēmu attiecībā uz WSPP licencēm.

Šo dokumentu un informācijas iesniegšana, kā arī jaunas atlīdzības shēmas ieviešana nenozīmēja, ka ir atsākts izmeklēšanas posms, un tādēļ nebija vajadzības publicēt jaunu faktu vēstuli.

GALĪGĀ LĒMUMA PROJEKTS

Es uzskatu, ka galīgā lēmuma projektā nav tādu juridisko elementu, kas nebūtu izklāstīti iebildumu dokumentā, un nav tādu faktu elementu, kas nebūtu izklāstīti vai nu iebildumu dokumentā, vai faktu izklāsta vēstulē.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka šajā lietā ir ievērotas Microsoft un trešo personu tiesības tikt uzklausītiem.

Briselē, 2008. gada 25. februārī

Karen WILLIAMS

---

(1)  Pirmās instances tiesa 2007. gada 17. septembrī atstāja spēkā lēmuma būtiskās daļas, kuras Microsoft bija apstrīdējis. Microsoft vēlāk paziņoja, ka neapstrīdēs Pirmās instances tiesas spriedumu.

1

Microsoft

Microsoft

(2)  Komisijas 2006. gada 12. jūlija lēmums par kavējuma naudas galīgās summas noteikšanu, kas uzlikta Microsoft Corporation ar Lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija, un par minētā lēmuma grozīšanu attiecībā uz kavējuma naudas apjomu (Lieta COMP/C-3/37.792 – Microsoft), C(2006) 3143 galīgā redakcija.

2

Microsoft Corporation

Microsoft

(3)  24. panta 2. punkta lēmuma 244. apsvērums.

3

(4)  Salīdz. lēmuma 7. pantu un lēmuma par pilnvarnieku 3. pantu.

4

(5)  Skat. 1. piezīmi.

5

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 27. februāris)

par kavējuma naudas galīgās summas noteikšanu, kas uzlikta Microsoft Corporation ar lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija

(Lieta COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

(paziņots ar dokumenta numuru C(2008) 764 galīgā redakcija)

(autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

2009/C 166/08

Komisija 2008. gada 27. februārī pieņēma lēmumu, ar ko noteica kavējuma naudas galīgo summu, kas uzlikta Microsoft Corporation ar lēmumu C(2005) 4420, galīgā redakcija (“2008. gada februāra lēmums”). Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  30. pantu Komisija šeit publisko pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tostarp uzliktos sodus, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses par savu komercnoslēpumu aizsardzību. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās atrodams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   LIETAS KOPSAVILKUMS

1.1.   Priekšvēsture

| 1. | Komisija 2004. gada 24. martā pieņēma lēmumu 2007/53/EK procesā saskaņā ar EK līguma 82. pantu (Lieta COMP/C-3/37.792), to adresējot Microsoft Corporation (“Microsoft”) (2). Šajā lēmumā (turpmāk tekstā “lēmums”) Komisija konstatēja, ka Microsoft cita starpā kopš 1998. gada oktobra līdz lēmuma pieņemšanas datumam, ir pārkāpis EK līguma 82. pantu (“EK 82. pants”) un Eiropas Ekonomikas zonas līguma 54. pantu (“EEZ 54. pants”), atteikdams sniegt noteiktu īpašu informāciju par savietojamību (“Interoperability Information”) (3) darba grupu serveru operētājsistēmu produktu pārdevējiem, kas tiem ļautu izstrādāt un izplatīt savietojamus produktus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 24. martā pieņēma lēmumu 2007/53/EK procesā saskaņā ar EK līguma 82. pantu (Lieta COMP/C-3/37.792), to adresējot Microsoft Corporation (“Microsoft”) (2). Šajā lēmumā (turpmāk tekstā “lēmums”) Komisija konstatēja, ka Microsoft cita starpā kopš 1998. gada oktobra līdz lēmuma pieņemšanas datumam, ir pārkāpis EK līguma 82. pantu (“EK 82. pants”) un Eiropas Ekonomikas zonas līguma 54. pantu (“EEZ 54. pants”), atteikdams sniegt noteiktu īpašu informāciju par savietojamību (“Interoperability Information”) (3) darba grupu serveru operētājsistēmu produktu pārdevējiem, kas tiem ļautu izstrādāt un izplatīt savietojamus produktus.

| 2. | Minētā lēmuma rezolutīvās daļas 5. panta a) un c) punktā ir teikts:






  “a) | Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma izziņošanas sniegs pieeju savietojamības informācijai jebkuram uzņēmumam, kas ir ieinteresēts darba grupu serveru operētājsistēmu produktu izstrādē un izplatīšanā un uz saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem atļaus minētajiem uzņēmumiem izmantot savietojamības informāciju darba grupas serveru operētājsistēmu produktu izstrādē un izplatīšanā [...] |
| --- | --- | --- |

2.

Minētā lēmuma rezolutīvās daļas 5. panta a) un c) punktā ir teikts:

“a)

Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma izziņošanas sniegs pieeju savietojamības informācijai jebkuram uzņēmumam, kas ir ieinteresēts darba grupu serveru operētājsistēmu produktu izstrādē un izplatīšanā un uz saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem atļaus minētajiem uzņēmumiem izmantot savietojamības informāciju darba grupas serveru operētājsistēmu produktu izstrādē un izplatīšanā [...]

| c) | Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma paziņošanas izveidos vērtēšanas mehānismu, kas ieinteresētajiem uzņēmumiem sniegs funkcionālu iespēju uzzināt savietojamības informācijas lietošanas apjomu un nosacījumus; attiecībā uz šo vērtēšanas mehānismu Microsoft Corporation var noteikt saprātīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka piekļuve savietojamības informācijai tiek piešķirta tikai vērtēšanas mērķiem.” |
| --- | --- |

c)

Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma paziņošanas izveidos vērtēšanas mehānismu, kas ieinteresētajiem uzņēmumiem sniegs funkcionālu iespēju uzzināt savietojamības informācijas lietošanas apjomu un nosacījumus; attiecībā uz šo vērtēšanas mehānismu Microsoft Corporation var noteikt saprātīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka piekļuve savietojamības informācijai tiek piešķirta tikai vērtēšanas mērķiem.”

1.2.   Lēmuma nepildīšana

| 3. | Ņemot vērā to, ka Microsoft nepārtraukti nav pildījis šo lēmumu, 2005. gada 10. novembrī, vairāk nekā gadu pēc minētā lēmuma pieņemšanas, Komisija pieņēma lēmumu uzlikt Microsoft kavējuma naudu atbilstīgi Regulas (EK) Nr 1/2003 24. panta 1. punktam (turpmāk saukts par “24. panta 1. punkta lēmumu”). 24. panta 1. punkta lēmuma 1. pantā ir teikts:
  “Microsoft Corporation nodrošinās to, ka līdz 2005. gada 15. decembrim tas izpildīs prasības, kas izklāstītas Komisijas 2004. gada 24. marta lēmuma (C(2004) 900) 5. panta a) un c) punktā.
  Ja tas netiks izpildīts, Microsoft Corporation tiks noteikta kavējuma nauda EUR 2 miljoni dienā, rēķinot no minētā datuma.” |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā to, ka Microsoft nepārtraukti nav pildījis šo lēmumu, 2005. gada 10. novembrī, vairāk nekā gadu pēc minētā lēmuma pieņemšanas, Komisija pieņēma lēmumu uzlikt Microsoft kavējuma naudu atbilstīgi Regulas (EK) Nr 1/2003 24. panta 1. punktam (turpmāk saukts par “24. panta 1. punkta lēmumu”). 24. panta 1. punkta lēmuma 1. pantā ir teikts:

“Microsoft Corporation nodrošinās to, ka līdz 2005. gada 15. decembrim tas izpildīs prasības, kas izklāstītas Komisijas 2004. gada 24. marta lēmuma (C(2004) 900) 5. panta a) un c) punktā.

Ja tas netiks izpildīts, Microsoft Corporation tiks noteikta kavējuma nauda EUR 2 miljoni dienā, rēķinot no minētā datuma.”

| 4. | Lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar 24. panta 1. punktu, iepriekš konstatēja divus gadījumus, kad Microsoft nav ievērojis savus pienākumus saskaņā ar 2004. gada lēmuma 5. panta a) un c) punktu. Pirmkārt, Microsoft nav iesniedzis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur savietojamības informāciju. Otrkārt, Microsoft prasītā summa laikā, kad savietojamības informācija bija pieejama vai tika izmantota, tika uzskatīta par nepamatotu. |
| --- | --- |

4.

Lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar 24. panta 1. punktu, iepriekš konstatēja divus gadījumus, kad Microsoft nav ievērojis savus pienākumus saskaņā ar 2004. gada lēmuma 5. panta a) un c) punktu. Pirmkārt, Microsoft nav iesniedzis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur savietojamības informāciju. Otrkārt, Microsoft prasītā summa laikā, kad savietojamības informācija bija pieejama vai tika izmantota, tika uzskatīta par nepamatotu.

| 5. | Pēc 24. panta 1. punkta lēmuma pieņemšanas Microsoft sniedza pārskatītu to protokolu, kas būtiski Windows PC un darba grupu serveru savietojamībai, tehnisko dokumentāciju (“Tehniskā dokumentācija”) (4). Microsoft iesniegtās tehniskās dokumentācijas dažādo versiju pārskats ļāva secināt, ka dokumentos joprojām nav sniegta pilnīga un precīza savietojamības informācija ieinteresētajiem uzņēmumiem, kā prasīts 2004. gada lēmumā. |
| --- | --- |

5.

Pēc 24. panta 1. punkta lēmuma pieņemšanas Microsoft sniedza pārskatītu to protokolu, kas būtiski Windows PC un darba grupu serveru savietojamībai, tehnisko dokumentāciju (“Tehniskā dokumentācija”) (4). Microsoft iesniegtās tehniskās dokumentācijas dažādo versiju pārskats ļāva secināt, ka dokumentos joprojām nav sniegta pilnīga un precīza savietojamības informācija ieinteresētajiem uzņēmumiem, kā prasīts 2004. gada lēmumā.

| 6. | Komisija 2006. gada 12. jūlijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 24. panta 2. punktu, nosakot kavējuma naudas galīgo summu, kas uzlikta Microsoft Corporation 280,5 miljonu apmērā, saskaņā ar 24. panta 1. punktu laikposmā no 2005. gada 16. decembra līdz 2006. gada 20. jūnijam, ievērojot saistību nepildīšanas pirmo aspektu, kas konstatēts 24. panta 1. punktā, konkrēti, ka Microsoft nav nodrošinājis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur informāciju par savietojamību. |
| --- | --- |

6.

Komisija 2006. gada 12. jūlijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 24. panta 2. punktu, nosakot kavējuma naudas galīgo summu, kas uzlikta Microsoft Corporation 280,5 miljonu apmērā, saskaņā ar 24. panta 1. punktu laikposmā no 2005. gada 16. decembra līdz 2006. gada 20. jūnijam, ievērojot saistību nepildīšanas pirmo aspektu, kas konstatēts 24. panta 1. punktā, konkrēti, ka Microsoft nav nodrošinājis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur informāciju par savietojamību.

| 7. | Ar 2006. gada 12. jūlija lēmumu tika grozīts arī lēmuma 1. pants saskaņā ar 24. panta 1. punkta lēmumu, ar kuru kavējuma nauda, kas uzlikta Microsoft par saistību nepildīšanu saskaņā ar 2004. gada lēmuma 5. panta a) un c) punktu, tika paaugstināta līdz 3 miljoniem EUR par dienu, sākot no 2006. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

7.

Ar 2006. gada 12. jūlija lēmumu tika grozīts arī lēmuma 1. pants saskaņā ar 24. panta 1. punkta lēmumu, ar kuru kavējuma nauda, kas uzlikta Microsoft par saistību nepildīšanu saskaņā ar 2004. gada lēmuma 5. panta a) un c) punktu, tika paaugstināta līdz 3 miljoniem EUR par dienu, sākot no 2006. gada 1. augusta.

| 8. | Darbs ar tehnisko dokumentāciju turpinājās, Komisija pievērsās saistību nepildīšanas otrajam aspektam, uz kuru norādīts 24. panta 1. punkta lēmumā, proti, Microsoft uz pamatotiem nosacījumiem nesniedza informāciju par savietojamību. |
| --- | --- |

8.

Darbs ar tehnisko dokumentāciju turpinājās, Komisija pievērsās saistību nepildīšanas otrajam aspektam, uz kuru norādīts 24. panta 1. punkta lēmumā, proti, Microsoft uz pamatotiem nosacījumiem nesniedza informāciju par savietojamību.

| 9. | Pēc tam, kad 2007. gada 1. martāMicrosoft tika nosūtīti iebildumi, Microsoft2007. gada 21. maijā iesniedza Darba grupu serveru protokolu (WSPP) nolīgumus, kas regulē piekļuvi informācijai par savietojamību un informācijas izmantošanu. Šajos nolīgumos bija iekļauta maksas par licenci tabula, kurā norādītas zemākas likmes, nekā iepriekš tika piedāvāts. Microsoft apgalvoja, ka tas piemēros zemākas likmes ar atpakaļejošu piemērošanas datumu no 2004. gada lēmuma pieņemšanas dienas. Iepriekš Microsoft vairākkārt iesniedza pārskatītas atlīdzības par WSPP shēmas, pirmo no tām 2004. gada 29. oktobrī, kā arī uzņēmums ir vairākkārt samazinājis atlīdzības likmes. |
| --- | --- |

9.

Pēc tam, kad 2007. gada 1. martāMicrosoft tika nosūtīti iebildumi, Microsoft2007. gada 21. maijā iesniedza Darba grupu serveru protokolu (WSPP) nolīgumus, kas regulē piekļuvi informācijai par savietojamību un informācijas izmantošanu. Šajos nolīgumos bija iekļauta maksas par licenci tabula, kurā norādītas zemākas likmes, nekā iepriekš tika piedāvāts. Microsoft apgalvoja, ka tas piemēros zemākas likmes ar atpakaļejošu piemērošanas datumu no 2004. gada lēmuma pieņemšanas dienas. Iepriekš Microsoft vairākkārt iesniedza pārskatītas atlīdzības par WSPP shēmas, pirmo no tām 2004. gada 29. oktobrī, kā arī uzņēmums ir vairākkārt samazinājis atlīdzības likmes.

1.3.   Procesuālā rīcība

| 10. | Microsoft2007. gada 1. martā tika nosūtīts Paziņojums par iebildumiem (“iebildumi”), kuros norādīti sākotnējie secinājumi, ka Microsoft vēl nav ievērojis saistības dot piekļuvi savietojamības informācijai ar saprātīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

10.

Microsoft2007. gada 1. martā tika nosūtīts Paziņojums par iebildumiem (“iebildumi”), kuros norādīti sākotnējie secinājumi, ka Microsoft vēl nav ievērojis saistības dot piekļuvi savietojamības informācijai ar saprātīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem.

| 11. | Microsoft2007. gada 23. aprīlī iesniedza atbildi uz iebildumiem un atteicās no mutiskās uzklausīšanas iespējas. |
| --- | --- |

11.

Microsoft2007. gada 23. aprīlī iesniedza atbildi uz iebildumiem un atteicās no mutiskās uzklausīšanas iespējas.

| 12. | Microsoft2007. gada 21. maijā iesniedza pārskatītus Darba grupu serveru protokolu (WSPP) nolīgumus, kas regulē piekļuvi informācijai par savietojamību un informācijas izmantošanu. Šajos nolīgumos iekļauta Pārskatīta maksas par licenci tabula (“2007. gada 21. maija atlīdzības shēma”). Microsoft apgalvoja, ka tas “tagad oficiāli piemēros zemākas likmes” ar atpakaļejošu piemērošanas datumu no lēmuma pieņemšanas dienas. Iepriekš Microsoft vairākkārt iesniedza pārskatītas shēmas atlīdzībai par WSPP, pirmo no tām 2004. gada 29. oktobrī, un pēc apspriedēm uzņēmums ir vairākkārt samazinājis atlīdzības likmes. Visas atlīdzības shēmas uzskatāmas par nepamatotām saskaņā ar cenu noteikšanas kritērijiem, kas ņemti vērā, pieņemot lēmumu, un kas atspoguļoti WSPP cenu noteikšanas principos, par kuriem panākta vienošanās ar Microsoft. Šie principi balstās uz trim kritērijiem, kas atspoguļo Microsoft informāciju par savietojamību lietotājiem, izņemot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft ietekme PC operētājsistēmas tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū (t.i., Microsoft paša produkts, inovācija un salīdzinājums ar līdzīgām tehnoloģijām). |
| --- | --- |

12.

Microsoft2007. gada 21. maijā iesniedza pārskatītus Darba grupu serveru protokolu (WSPP) nolīgumus, kas regulē piekļuvi informācijai par savietojamību un informācijas izmantošanu. Šajos nolīgumos iekļauta Pārskatīta maksas par licenci tabula (“2007. gada 21. maija atlīdzības shēma”). Microsoft apgalvoja, ka tas “tagad oficiāli piemēros zemākas likmes” ar atpakaļejošu piemērošanas datumu no lēmuma pieņemšanas dienas. Iepriekš Microsoft vairākkārt iesniedza pārskatītas shēmas atlīdzībai par WSPP, pirmo no tām 2004. gada 29. oktobrī, un pēc apspriedēm uzņēmums ir vairākkārt samazinājis atlīdzības likmes. Visas atlīdzības shēmas uzskatāmas par nepamatotām saskaņā ar cenu noteikšanas kritērijiem, kas ņemti vērā, pieņemot lēmumu, un kas atspoguļoti WSPP cenu noteikšanas principos, par kuriem panākta vienošanās ar Microsoft. Šie principi balstās uz trim kritērijiem, kas atspoguļo Microsoft informāciju par savietojamību lietotājiem, izņemot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft ietekme PC operētājsistēmas tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū (t.i., Microsoft paša produkts, inovācija un salīdzinājums ar līdzīgām tehnoloģijām).

| 13. | Microsoft2007. gada 24. jūlijā tika nosūtīta faktu vēstule, kurā dots Microsoft atlīdzības shēmas izmaiņu, kas ieviestas pēc iebildumu pieņemšanas, vērtējums, un kurā uzņēmums ir aicināts iesniegt komentārus, ko tas izdarīja 2007. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

13.

Microsoft2007. gada 24. jūlijā tika nosūtīta faktu vēstule, kurā dots Microsoft atlīdzības shēmas izmaiņu, kas ieviestas pēc iebildumu pieņemšanas, vērtējums, un kurā uzņēmums ir aicināts iesniegt komentārus, ko tas izdarīja 2007. gada 31. augustā.

| 14. | Microsoft2007. gada 22. oktobrī ieviesa jaunu atlīdzības shēmu attiecībā uz WSPP nolīgumiem. Jaunā shēma paredz nolīgumu par licencēm bez iespējas izmantot patentus, saskaņā ar kuru piekļuve savietojamības informācijai un tās izmantošana ir atļauta par vienreizēju samaksu 10 000 EUR apmērā. Licences nolīgums par patentu izmantošanu attiecībā uz to savietojamības informācijas daļu, ko Microsoft uzskata par patentētu informāciju, dod iespēju saņemt licenci, kas ir spēkā visā pasaulē par patenta cenu, ko veido 0,4 % no tīrajiem ieņēmumiem par licenci vai par diferencētu cenu atkarībā no teritorijas: EEZ 0,25 % un 3,87 % citur pasaulē. Pieņemot lēmumu 2008. gada 27. februārī, Komisija uzskatīja, ka 2007. gada 22. oktobrī atlīdzības shēma vairs nerada iebildumus attiecībā uz atlīdzības likmju saprātīgiem un vienlīdzīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

14.

Microsoft2007. gada 22. oktobrī ieviesa jaunu atlīdzības shēmu attiecībā uz WSPP nolīgumiem. Jaunā shēma paredz nolīgumu par licencēm bez iespējas izmantot patentus, saskaņā ar kuru piekļuve savietojamības informācijai un tās izmantošana ir atļauta par vienreizēju samaksu 10 000 EUR apmērā. Licences nolīgums par patentu izmantošanu attiecībā uz to savietojamības informācijas daļu, ko Microsoft uzskata par patentētu informāciju, dod iespēju saņemt licenci, kas ir spēkā visā pasaulē par patenta cenu, ko veido 0,4 % no tīrajiem ieņēmumiem par licenci vai par diferencētu cenu atkarībā no teritorijas: EEZ 0,25 % un 3,87 % citur pasaulē. Pieņemot lēmumu 2008. gada 27. februārī, Komisija uzskatīja, ka 2007. gada 22. oktobrī atlīdzības shēma vairs nerada iebildumus attiecībā uz atlīdzības likmju saprātīgiem un vienlīdzīgiem nosacījumiem.

1.4.   Uzņēmums un attiecīgais produkts

| 15. | Microsoft ir uzņēmums, kas ražo programmatūru; tas atrodas ASV, Vašingtonas štatā, Redmondā. Microsoft apgrozījums finanšu gadā no 2006. gada jūlijam līdz 2005. jūnijam bija 51 120 miljoni dolāru. Microsoft nodarbina 78 500 darbinieku visā pasaulē. Microsoft darbojas visās EEZ valstīs. |
| --- | --- |

15.

Microsoft ir uzņēmums, kas ražo programmatūru; tas atrodas ASV, Vašingtonas štatā, Redmondā. Microsoft apgrozījums finanšu gadā no 2006. gada jūlijam līdz 2005. jūnijam bija 51 120 miljoni dolāru. Microsoft nodarbina 78 500 darbinieku visā pasaulē. Microsoft darbojas visās EEZ valstīs.

| 16. | Šī procedūra attiecas uz produktu “Windows darba grupas servera operētājsistēma”, kā tas definēts minētā lēmuma 1. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

16.

Šī procedūra attiecas uz produktu “Windows darba grupas servera operētājsistēma”, kā tas definēts minētā lēmuma 1. panta 9. punktā.

1.5.   Saistību nepildīšanas raksturs

| 17. | Kā norādīts lēmuma 1003. apsvērumā, minētā lēmuma mērķis ir “nodrošināt to, lai Microsoft konkurenti varētu izstrādāt produktus, kas būtu savienojami ar Windows domēnu arhitektūru, kas pamatos ir dominējoša Windows klientu PC operētājsistēmā un tādejādi sīvi konkurē ar Microsoft darba grupas servera operētājsistēmu”. |
| --- | --- |

17.

Kā norādīts lēmuma 1003. apsvērumā, minētā lēmuma mērķis ir “nodrošināt to, lai Microsoft konkurenti varētu izstrādāt produktus, kas būtu savienojami ar Windows domēnu arhitektūru, kas pamatos ir dominējoša Windows klientu PC operētājsistēmā un tādejādi sīvi konkurē ar Microsoft darba grupas servera operētājsistēmu”.

| 18. | Kā norādīts 1008. apsvērumā “prasība par to, ka noteikumiem, ko izvirza Microsoft, ir jābūt pamatotiem un nediskriminējošiem, ir īpaši piemērojama attiecībā uz [...] (ii) samaksu, ko Microsoft varētu prasīt par piegādi; šādai samaksai nevajadzētu atspoguļot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft tirgus spēja PC operētājsistēmas tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū.” |
| --- | --- |

18.

Kā norādīts 1008. apsvērumā “prasība par to, ka noteikumiem, ko izvirza Microsoft, ir jābūt pamatotiem un nediskriminējošiem, ir īpaši piemērojama attiecībā uz [...] (ii) samaksu, ko Microsoft varētu prasīt par piegādi; šādai samaksai nevajadzētu atspoguļot “stratēģisko vērtību”, ko rada Microsoft tirgus spēja PC operētājsistēmas tirgū vai darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū.”

| 19. | Komisijas 2008. gada februāra lēmums novērtē, kā Microsoft ir ievērojis minētā lēmuma 5. panta a) punktu, balstoties uz pārskatītajiem WSPP nolīgumiem, ko Microsoft2007. gada 21. maijā, un WSPP atlīdzības shēmu, ko uzņēmums piemēro. Tā kā atlīdzības shēma paredz zemākas atlīdzības likmes nekā iepriekšējās WSPP nolīgumu versijās, novērtējums vēl jo vairāk attiecas uz iepriekšējo versiju atlīdzības shēmām. Saskaņā ar shēmu jāmaksā 0,5 % likme no saņēmēja tīrajiem ieņēmumiem par visiem WSPP protokoliem saskaņā ar nolīgumu par licencēm bez iespējas izmantot patentus, un 0,7 % no saņēmēja tīrajiem ieņēmumiem par visām patentu licencēm, kas attiecas uz WSPP protokoliem saskaņā ar WSPP nolīgumu par licencēm. |
| --- | --- |

19.

Komisijas 2008. gada februāra lēmums novērtē, kā Microsoft ir ievērojis minētā lēmuma 5. panta a) punktu, balstoties uz pārskatītajiem WSPP nolīgumiem, ko Microsoft2007. gada 21. maijā, un WSPP atlīdzības shēmu, ko uzņēmums piemēro. Tā kā atlīdzības shēma paredz zemākas atlīdzības likmes nekā iepriekšējās WSPP nolīgumu versijās, novērtējums vēl jo vairāk attiecas uz iepriekšējo versiju atlīdzības shēmām. Saskaņā ar shēmu jāmaksā 0,5 % likme no saņēmēja tīrajiem ieņēmumiem par visiem WSPP protokoliem saskaņā ar nolīgumu par licencēm bez iespējas izmantot patentus, un 0,7 % no saņēmēja tīrajiem ieņēmumiem par visām patentu licencēm, kas attiecas uz WSPP protokoliem saskaņā ar WSPP nolīgumu par licencēm.

| 20. | Komisijas 2008. gada februāra lēmums pievēršas Microsoft pienākumam saskaņā ar 2004. gada 5. panta a) punktu dot piekļuvi nepatentētai savietojamības informācijai ar saprātīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

20.

Komisijas 2008. gada februāra lēmums pievēršas Microsoft pienākumam saskaņā ar 2004. gada 5. panta a) punktu dot piekļuvi nepatentētai savietojamības informācijai ar saprātīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem.

| 21. | Komisija 2008. gada februāra lēmumā norāda, ka WSPP cenu noteikšanas principi atbilstīgi atspoguļo 2004. gada lēmuma būtību, kā noteikts 1003. un 1008 (ii).apsvērumā. 2008. gada 27. februāra lēmumā secināts, ka pārliecinošu pierādījumu trūkuma dēļ par gandrīz visu Microsoft nepatentēto protokolu, kas norādīti līdz ar tehnisko dokumentāciju par savietojamību, tehnoloģiju inovatīvo dabu, kā arī ņemot vērā salīdzināmu tehnoloģiju tirgus cenu (salīdzinājumam WSPP cenu noteikšanas principu kopsavilkumu 11. punktā), Microsoft atlīdzības shēmas līdz 2007. gada 22. oktobrim jāuzskata par nepamatotām saskaņā ar lēmuma 5. panta a) punktu. Šo novērtējumu apstiprina pārraudzības pilnvarnieka, kā arī pieaicināto tehnisko ekspertu ziņojumi (TAEUS). |
| --- | --- |

21.

Komisija 2008. gada februāra lēmumā norāda, ka WSPP cenu noteikšanas principi atbilstīgi atspoguļo 2004. gada lēmuma būtību, kā noteikts 1003. un 1008 (ii).apsvērumā. 2008. gada 27. februāra lēmumā secināts, ka pārliecinošu pierādījumu trūkuma dēļ par gandrīz visu Microsoft nepatentēto protokolu, kas norādīti līdz ar tehnisko dokumentāciju par savietojamību, tehnoloģiju inovatīvo dabu, kā arī ņemot vērā salīdzināmu tehnoloģiju tirgus cenu (salīdzinājumam WSPP cenu noteikšanas principu kopsavilkumu 11. punktā), Microsoft atlīdzības shēmas līdz 2007. gada 22. oktobrim jāuzskata par nepamatotām saskaņā ar lēmuma 5. panta a) punktu. Šo novērtējumu apstiprina pārraudzības pilnvarnieka, kā arī pieaicināto tehnisko ekspertu ziņojumi (TAEUS).

2.   KAVĒJUMA NAUDAS GALĪGĀ SUMMA

2.1.   Attiecīgais saistību nepildīšanas laikposms

| 22. | Šis 2008. gada februāra lēmums attiecas uz laikposmu no 2006. gada 21. jūnija līdz 2007. gada 21.oktobrim (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

22.

Šis 2008. gada februāra lēmums attiecas uz laikposmu no 2006. gada 21. jūnija līdz 2007. gada 21.oktobrim (“attiecīgais periods”).

2.2.   Galīgā kavējuma naudas summa par attiecīgo laikposmu

| 23. | Šis 2008. gada 27. februāra lēmums nosaka galīgo kavējuma naudas summu, kas uzlikta Microsoft 899 miljonu euro apmērā par attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

23.

Šis 2008. gada 27. februāra lēmums nosaka galīgo kavējuma naudas summu, kas uzlikta Microsoft 899 miljonu euro apmērā par attiecīgo periodu.

| 24. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 24. panta 2. punktu gadījumos, kad attiecīgais uzņēmums ir izpildījis saistības, kuru izpilde bija jāpanāk ar kavējuma naudas uzlikšanu, Komisija var galīgo kavējuma naudas summu noteikt zemāku par to, kāda tā veidotos atbilstīgi sākotnējam lēmumam. |
| --- | --- |

24.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 24. panta 2. punktu gadījumos, kad attiecīgais uzņēmums ir izpildījis saistības, kuru izpilde bija jāpanāk ar kavējuma naudas uzlikšanu, Komisija var galīgo kavējuma naudas summu noteikt zemāku par to, kāda tā veidotos atbilstīgi sākotnējam lēmumam.

| 25. | Aprēķinot galīgo summu, cita starpā tika ņemti vērā šādi apsvērumi:






  — | nepārtraukta saistību nepildīšana attiecībā uz pamatotu un nediskriminējošu atlīdzību laikposmā, kas ilgāks par 15 mēnešiem, |
| --- | --- | --- |

25.

Aprēķinot galīgo summu, cita starpā tika ņemti vērā šādi apsvērumi:

—

nepārtraukta saistību nepildīšana attiecībā uz pamatotu un nediskriminējošu atlīdzību laikposmā, kas ilgāks par 15 mēnešiem,

| — | turpmāks risks, ka tiks likvidēta efektīva konkurence darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū, kā minēts 2004. gada lēmumā, |
| --- | --- |

—

turpmāks risks, ka tiks likvidēta efektīva konkurence darba grupu serveru operētājsistēmu tirgū, kā minēts 2004. gada lēmumā,

| — | Microsoft spēja gūt labumu no saistību nepildīšanas. |
| --- | --- |

—

Microsoft spēja gūt labumu no saistību nepildīšanas.

| — | vajadzība noteikt proporcionālu un pietiekamu kavējuma naudas apjomu, kas novērstu saistību nepildīšanu, |
| --- | --- |

—

vajadzība noteikt proporcionālu un pietiekamu kavējuma naudas apjomu, kas novērstu saistību nepildīšanu,

| — | daudz zemāku likmju piemērošana no 2007. gada 21.maija, |
| --- | --- |

—

daudz zemāku likmju piemērošana no 2007. gada 21.maija,

| — | 2008. gada februāra lēmums attiecas tikai uz nepatentētu savietojamības informāciju. |
| --- | --- |

—

2008. gada februāra lēmums attiecas tikai uz nepatentētu savietojamības informāciju.

2.3.   Secinājums

| 26. | Laikposmam no 2006. gada 21. jūnija līdz 2007. gada 21. oktobrim kavējuma naudas galīgā summa, kas uzlikta Microsoft Corporation ar 2005. gada 10. novembra lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija par saistību nepildīšanu attiecībā uz savietojamības informācijas atklāšanu ieinteresētiem uzņēmumiem, un uz pamatotiem un vienlīdzīgiem noteikumiem saskaņā ar Komisijas lēmuma 5. panta a) punktu 2008. gada februāra lēmumā ir noteikta 899 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

26.

Laikposmam no 2006. gada 21. jūnija līdz 2007. gada 21. oktobrim kavējuma naudas galīgā summa, kas uzlikta Microsoft Corporation ar 2005. gada 10. novembra lēmumu C(2005) 4420 galīgā redakcija par saistību nepildīšanu attiecībā uz savietojamības informācijas atklāšanu ieinteresētiem uzņēmumiem, un uz pamatotiem un vienlīdzīgiem noteikumiem saskaņā ar Komisijas lēmuma 5. panta a) punktu 2008. gada februāra lēmumā ir noteikta 899 miljonu EUR apmērā.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 32, 6.2.2007., 23. lpp.

(3)  Jēdziens “savietojamības informācija” ir definēts minētā lēmuma 1. panta 1. punktā. Tā skaidrojums ir šāds: “pilnīga un precīza visu Windows darba grupu serveru operētājsistēmu izmantoto protokolu specifikācija, kā arī to, ko izmanto Windows darba grupu serveri, lai sniegtu datņu un drukas pakalpojumus un grupas un lietotāju administrēšanas pakalpojumus, tostarp arī Windows domēnu kontroles pakalpojumus, aktīvās direktorijas pakalpojumus (Active Directory services) un grupas politikas pakalpojumus (Group Policy services) Windows darba grupu tīkliem”.

(4)  2004. gada lēmuma 1. panta 2. punkts “protokolu” definē kā noteikumu kopumu savstarpējai mijiedarbībai starp dažādiem Windows darba grupu serveru operētājsistēmas komponentiem un Windows PC klienta operētājsistēmas komponentiem, kas atrodas uz dažādiem datoriem Windows darba grupas tīklā.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/24

---

Dalībvalstu apstiprinātie tabakas pirmapstrādes uzņēmumi

2009/C 166/09

Šī publikācija atbilst 171.co pantam Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1973/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu tabakas nozarē.

BEĻĢIJA

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGĀRIJA

(BT = Bulgārijas tabaka; AD = akciju sabiedrība; VK = kooperatīvs (universal cooperative); ZPK = apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrība; EOOD = vienas personas sabiedrība ar ierobežotu atbildību; ET = individuāls uzņēmējs; OOD = sabiedrība ar ierobežotu atbildību)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

VĀCIJA

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

SPĀNIJA

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANCIJA

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITĀLIJA

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

AUSTRIJA

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

POLIJA

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGĀLE

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

RUMĀNIJA

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVĀKIJA

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/29

---

Kompetentās iestādes tabakas audzēšanas līgumu reģistrācijai

2009/C 166/10

Šī publikācija atbilst 171.co pantam Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1973/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu tabakas nozarē.

BEĻĢIJA

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGĀRIJA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

VĀCIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

SPĀNIJA

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

FRANCIJA

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITĀLIJA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

AUSTRIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

POLIJA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGĀLE

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

RUMĀNIJA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVĀKIJA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/32

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 166/11

| 1. | Komisija 2009. gada 9. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Barclays Group (“Barclays”, Apvienotā Karaliste) un CNP Assurances (“CNP”, Francija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (“BVP”, Spānija), ko šobrīd vienpersoniski kontrolē Barclays, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 9. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Barclays Group (“Barclays”, Apvienotā Karaliste) un CNP Assurances (“CNP”, Francija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (“BVP”, Spānija), ko šobrīd vienpersoniski kontrolē Barclays, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Barclays: globālu finanšu pakalpojumu sniedzējs, kura galvenās darbības jomas ir banku pakalpojumi privātajiem un korporatīvajiem klientiem, kredītkartes, ieguldījumu banku darbība, līdzekļu pārvaldība un ieguldījumu pārvaldības pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Barclays: globālu finanšu pakalpojumu sniedzējs, kura galvenās darbības jomas ir banku pakalpojumi privātajiem un korporatīvajiem klientiem, kredītkartes, ieguldījumu banku darbība, līdzekļu pārvaldība un ieguldījumu pārvaldības pakalpojumi,

| — | uzņēmums CNP: globāla apdrošināšanas sabiedrība, galvenokārt piedāvā dzīvības apdrošināšanu, pensiju apdrošināšanu un dažus nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

uzņēmums CNP: globāla apdrošināšanas sabiedrība, galvenokārt piedāvā dzīvības apdrošināšanu, pensiju apdrošināšanu un dažus nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus,

| — | uzņēmums BVP: dzīvības un pensiju apdrošināšanas sabiedrība, kas pilnībā pieder Barclays un darbojas Spānijas un Portugāles teritorijā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums BVP: dzīvības un pensiju apdrošināšanas sabiedrība, kas pilnībā pieder Barclays un darbojas Spānijas un Portugāles teritorijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

Labojumi

| 18.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 166/33

---

Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus – EAC/26/2009 – Uz faktiem un pieredzi balstīta politika un prakse: uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu iniciatīvu tīklus starpniecībai zināšanu apmaiņas jomā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 142, 2009. gada 23. jūnijs
  )

2009/C 166/12

3. lappusē, 4. punktā, pieteikumu nosūtīšanas termiņu labo šādi:

tekstu:

“2009. gada 25. septembrī”

lasīt šādi:

“2009. gada 29. septembrī”.

---