# Úradný vestník C 165/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.165.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 165 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5217. júla 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.165.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 165

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5217. júla 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 165/01 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 165/01

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 165/03 | Výmenný kurz eura | 4 |
| 2009/C 165/04 | Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (zúčtovanie a vyrovnanie) [v súlade s článkom 15 rozhodnutia Komisie (2001/462/ES, ESUO) z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21] | 5 |
| 2009/C 165/05 | Zhrnutie rozhodnutia Komisie z 2. júna 2004, ktoré sa vzťahuje na konanie podľa článku 82 Zmluvy o ES [v prípade COMP/38.096 – Clearstream (zúčtovanie a vyrovnanie)] [oznámené pod číslom K(2004) 1958] | 7 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 165/03

Výmenný kurz eura

4

2009/C 165/04

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (zúčtovanie a vyrovnanie) [v súlade s článkom 15 rozhodnutia Komisie (2001/462/ES, ESUO) z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21]

[v súlade s článkom 15 rozhodnutia Komisie (2001/462/ES, ESUO) z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21]

5

2009/C 165/05

Zhrnutie rozhodnutia Komisie z 2. júna 2004, ktoré sa vzťahuje na konanie podľa článku 82 Zmluvy o ES [v prípade COMP/38.096 – Clearstream (zúčtovanie a vyrovnanie)] [oznámené pod číslom K(2004) 1958]

[oznámené pod číslom K(2004) 1958]

7

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2009/C 165/06 | Štátna pomoc – Maďarsko – Štátna pomoc C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciálna pomoc pre spoločnosť Péti Nitrogénművek – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 12 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2009/C 165/06

Štátna pomoc – Maďarsko – Štátna pomoc C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciálna pomoc pre spoločnosť Péti Nitrogénművek – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/1

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP)

2009/C 165/01

| Dátum prijatia rozhodnutia | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 617/08 |
| Členský štát | Dánsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Technology Transfer Institues |
| Právny základ | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Výskum a vývoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 130 mil. DKK; celková výška plánovanej pomoci 780 mil. DKK |
| Intenzita | 50 % |
| Trvanie | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Sektory hospodárstva | Všetky odvetvia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | — |
| Ďalšie informácie | Opatrenie, ktoré nepredstavuje pomoc |

Dátum prijatia rozhodnutia

8.6.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 617/08

Členský štát

Dánsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Technology Transfer Institues

Právny základ

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Výskum a vývoj

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 130 mil. DKK; celková výška plánovanej pomoci 780 mil. DKK

Intenzita

50 %

Trvanie

1.1.2009–31.12.2014

Sektory hospodárstva

Všetky odvetvia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

—

Ďalšie informácie

Opatrenie, ktoré nepredstavuje pomoc

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 53/09 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Právny základ | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Zamestnanosť |
| Forma pomoci | Úľava na platbách sociálneho zabezpečenia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 0,13 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | do 1.6.2011 |
| Sektory hospodárstva | Spracovateľský priemysel |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

6.7.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 53/09

Členský štát

Španielsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Právny základ

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Zamestnanosť

Forma pomoci

Úľava na platbách sociálneho zabezpečenia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 0,13 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

do 1.6.2011

Sektory hospodárstva

Spracovateľský priemysel

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Servicio Público de Empleo Estatal

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 165/02

Dňa 9. júla 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5513. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5513. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/4

---

Výmenný kurz eura (1)

16. júla 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4130 |
| JPY | Japonský jen | 132,63 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4456 |
| GBP | Britská libra | 0,85910 |
| SEK | Švédska koruna | 11,0135 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5154 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,0015 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,861 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 272,82 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7005 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2900 |
| RON | Rumunský lei | 4,2313 |
| TRY | Turecká líra | 2,1570 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,7582 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5787 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,9512 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,1852 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0501 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 795,45 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,4575 |
| CNY | Čínsky juan | 9,6526 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 305,53 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 5,0465 |
| PHP | Filipínske peso | 67,739 |
| RUB | Ruský rubeľ | 44,9351 |
| THB | Thajský baht | 48,130 |
| BRL | Brazílsky real | 2,7279 |
| MXN | Mexické peso | 19,1829 |
| INR | Indická rupia | 68,7710 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4130

JPY

Japonský jen

132,63

DKK

Dánska koruna

7,4456

GBP

Britská libra

0,85910

SEK

Švédska koruna

11,0135

CHF

Švajčiarsky frank

1,5154

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,0015

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,861

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

272,82

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7005

PLN

Poľský zlotý

4,2900

RON

Rumunský lei

4,2313

TRY

Turecká líra

2,1570

AUD

Austrálsky dolár

1,7582

CAD

Kanadský dolár

1,5787

HKD

Hongkongský dolár

10,9512

NZD

Novozélandský dolár

2,1852

SGD

Singapurský dolár

2,0501

KRW

Juhokórejský won

1 795,45

ZAR

Juhoafrický rand

11,4575

CNY

Čínsky juan

9,6526

HRK

Chorvátska kuna

7,3270

IDR

Indonézska rupia

14 305,53

MYR

Malajzijský ringgit

5,0465

PHP

Filipínske peso

67,739

RUB

Ruský rubeľ

44,9351

THB

Thajský baht

48,130

BRL

Brazílsky real

2,7279

MXN

Mexické peso

19,1829

INR

Indická rupia

68,7710

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/5

---

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(zúčtovanie a vyrovnanie)

[v súlade s článkom 15 rozhodnutia Komisie (2001/462/ES, ESUO) z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21]

2009/C 165/04

Z návrhu rozhodnutia v tejto veci vyplývajú tieto skutočnosti:

Oznámenie námietok bolo zaslané spoločnosti Clearstream International SA („CI“) v Luxemburgu a spoločnosti Clearstream Banking AG („CBF“) vo Frankfurte 28. marca 2003. Stranám bolo doručené 31. marca 2003.

Dňa 9. apríla 2003 strany požiadali o prístup k spisu. Prístup bol poskytnutý 14. apríla 2003. V dôsledku administratívnej chyby bol však stranám poskytnutý prístup k jednému dokumentu, ktorý bol klasifikovaný ako dôverný. Týmto dokumentom bolo interné memorandum spoločnosti Euroclear Bank S.A./N.V. („EB“), v ktorom sa stanovujú ciele a stratégia, ktorú chcela táto spoločnosť zaujať pri stretnutí. EB bola o tejto chybe informovaná pred ústnym vypočutím. Strany boli na rozdiel od príslušných útvarov Komisie toho názoru, že tento dokument, ktorý bol vyhlásený za dôverný, obsahuje oslobodzujúce dôkazy, ktoré by sa mali použiť v ich prospech v konečnom rozhodnutí Komisie. Dospela som k záveru, že tento dokument neobsahuje žiadne oslobodzujúce informácie, ktoré by mali byť sprístupnené stranám alebo ktoré by sa mali použiť v konečnom rozhodnutí Komisie.

Strany mali dva mesiace na vyjadrenie sa k oznámeniu námietok.

Právni zástupcovia strán odpovedali na oznámenie námietok listom z 30. mája 2003. Odpoveď bola doručená 3. júna 2003.

Strany požiadali o ústne vypočutie, ktoré sa uskutočnilo 24. júla 2003.

E-mailom z 8. apríla 2003 požiadala EB o povolenie zúčastniť sa na ústnom vypočutí a o zaslanie nedôvernej verzie oznámenia námietok. Obom požiadavkám bolo vyhovené a EB bola poskytnutá nedôverná verzia oznámenia námietok dňa 2. mája 2003. EB predložila svoje pripomienky 13. júna 2003. EB mala možnosť vyjadriť sa k oznámeniu námietok pred jeho sprístupnením ďalším stranám okrem spoločnosti Clearstream, pretože mohlo obsahovať dôverné informácie týkajúce sa EB.

Príslušné útvary Komisie po ústnom vypočutí tento prípad ďalej vyšetrovali a 25. júla 2003 zaslali listy podľa článku 11 stranám a 29. júla 2003 spoločnosti EB. Odpovede doručené 1. septembra (od strán) a 28. októbra 2003 (od EB) boli zaradené do spisu.

Dňa 25. augusta 2003 strany požiadali o dodatočný prístup k spisu. Táto žiadosť sa týkala dvoch dokumentov v dĺžke 367 strán, ktorými spoločnosť Euroclear odpovedala na listy, ktoré zaslala Komisia podľa článku 11. Príslušné útvary Komisie odpovedali 6. októbra 2003 a poskytli prístup k 141 stranám požadovaných dokumentov. Objasnili tiež, že zvyšné strany obsahujú dohody medzi spoločnosťou Euroclear a jej zákazníkmi alebo dodávateľmi, ktoré sú obchodným tajomstvom. Príslušné útvary Komisie poskytli krátke vysvetlenia týchto dohôd. Strany v tejto súvislosti nevzniesli pred vyšetrovateľom žiadne námietky.

Strany opäť nahliadli do spisu 3. novembra 2003. V súlade s odpoveďou príslušných útvarov Komisie zo 6. októbra 2003 im bol poskytnutý prístup k doplňujúcim dokumentom, ktoré boli zaradené do spisu po 14. apríli 2003.

Dňa 3. novembra 2003 sa uskutočnilo stretnutie útvarov Komisie a strán. Strany vyjadrili svoj názor na to, ako by sa mali interpretovať nové dokumenty, ktoré predložili. Príslušné útvary Komisie objasnili, akým spôsobom chcú využiť informácie, ktoré získali po ústnom vypočutí. V tejto súvislosti príslušné útvary Komisie zaslali tiež 17. novembra 2003 stranám list, v ktorom vysvetľujú interpretáciu dodatočne získaných informácií, ktoré mala Komisia v úmysle prijať vo svojom konečnom rozhodnutí. Strany mali možnosť vyjadriť sa k tomuto listu do 1. decembra 2003.

Po ústnom vypočutí Komisia naďalej trvala na námietkach. Upustila však od svojho úmyslu strany pokutovať.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa domnievam, že právo zúčastnených strán a tretích strán na vypočutie bolo v tomto prípade rešpektované. Návrh rozhodnutia sa zaoberá námietkami pokiaľ ide o tie strany, ktoré dostali možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

V Bruseli 5. mája 2004

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/7

---

Zhrnutie rozhodnutia Komisie

z 2. júna 2004,

ktoré sa vzťahuje na konanie podľa článku 82 Zmluvy o ES

[v prípade COMP/38.096 – Clearstream (zúčtovanie a vyrovnanie)]

[oznámené pod číslom K(2004) 1958]

(Len nemecký text je autentický)

2009/C 165/05

Dňa 2. júna 2004 Komisia prijala rozhodnutie týkajúce sa konania podľa článku 82 Zmluvy o ES. V súlade s ustanoveniami článku 30 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komisia týmto uverejňuje názvy strán a hlavný obsah rozhodnutia, vrátane uložených pokút, so zreteľom na legitímny záujem podnikov týkajúci sa ochrany ich obchodných záujmov. Úplné znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, možno nájsť v autentických jazykoch prípadu a v pracovných jazykoch Komisie na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

ÚVOD

| 1. | Tento text je zhrnutím rozhodnutia Komisie z 2. júna 2004 v uvedenom prípade. V rozhodnutí sa konštatuje, že Clearstream Banking AG, tiež nazývaný Clearstream Banking Frankfurt (CBF) a jeho materská spoločnosť Clearstream International (CI), spoločne sa uvádzajú ako „Clearstream“, porušili článok 82 zmluvy. Prípad sa týka odmietnutia spoločnosti Clearstream poskytnúť niektoré služby zúčtovania a vyrovnania cenných papierov banke Euroclear Bank SA (EB) a uplatňovania diskriminačných cien v neprospech EB. |
| --- | --- |

1.

Tento text je zhrnutím rozhodnutia Komisie z 2. júna 2004 v uvedenom prípade. V rozhodnutí sa konštatuje, že Clearstream Banking AG, tiež nazývaný Clearstream Banking Frankfurt (CBF) a jeho materská spoločnosť Clearstream International (CI), spoločne sa uvádzajú ako „Clearstream“, porušili článok 82 zmluvy. Prípad sa týka odmietnutia spoločnosti Clearstream poskytnúť niektoré služby zúčtovania a vyrovnania cenných papierov banke Euroclear Bank SA (EB) a uplatňovania diskriminačných cien v neprospech EB.

| 2. | Toto konanie vychádza z prieskumu ex-officio zameraného na preverenie, či sa politika hospodárskej súťaže Spoločenstva riadne realizuje v oblasti operácií s cennými papiermi po ich zobchodovaní. Komisia skúmala najmä i) prístup, ii) ceny, iii) exkluzívne dohody a iv) konsolidáciu. Následne sa šetrenie zameralo progresívne na prípadné protiprávne správanie sa spoločnosti Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Toto konanie vychádza z prieskumu ex-officio zameraného na preverenie, či sa politika hospodárskej súťaže Spoločenstva riadne realizuje v oblasti operácií s cennými papiermi po ich zobchodovaní. Komisia skúmala najmä i) prístup, ii) ceny, iii) exkluzívne dohody a iv) konsolidáciu. Následne sa šetrenie zameralo progresívne na prípadné protiprávne správanie sa spoločnosti Clearstream.

| 3. | Dňa 28. marca 2003 Komisia poslala spoločnosti Clearstream vyhlásenie o námietkach. Clearstream na toto vyhlásenie o námietkach odpovedal a svoj postoj ďalej vyjadril na pojednávaní dňa 24. júla 2003. |
| --- | --- |

3.

Dňa 28. marca 2003 Komisia poslala spoločnosti Clearstream vyhlásenie o námietkach. Clearstream na toto vyhlásenie o námietkach odpovedal a svoj postoj ďalej vyjadril na pojednávaní dňa 24. júla 2003.

| 4. | V správe vyšetrovateľa sa uvádza, že právo na obhajobu spoločnosti Clearstream bolo dodržané. |
| --- | --- |

4.

V správe vyšetrovateľa sa uvádza, že právo na obhajobu spoločnosti Clearstream bolo dodržané.

| 5. | Poradný výbor pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenia sa zišiel 30. apríla 2004 a vydal kladné stanovisko. |
| --- | --- |

5.

Poradný výbor pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenia sa zišiel 30. apríla 2004 a vydal kladné stanovisko.

| 6. | Neboli uložené žiadne pokuty. Dôvody tak rozhodnutia, ako aj návrhu neuložiť pokutu sú vyjadrené ďalej v texte. |
| --- | --- |

6.

Neboli uložené žiadne pokuty. Dôvody tak rozhodnutia, ako aj návrhu neuložiť pokutu sú vyjadrené ďalej v texte.

1.   ZHRNUTIE PRÍPADU

| 7. | Prípad spoločnosti Clearstream sa týka uplatňovania práva hospodárskej súťaže EÚ v prípade osobitného sledu udalostí v konkrétnom časovom období, pričom sa na ne uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže. V žiadnom prípade sa nenariaďuje navrhované regulačné prostredie alebo normy. |
| --- | --- |

7.

Prípad spoločnosti Clearstream sa týka uplatňovania práva hospodárskej súťaže EÚ v prípade osobitného sledu udalostí v konkrétnom časovom období, pričom sa na ne uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže. V žiadnom prípade sa nenariaďuje navrhované regulačné prostredie alebo normy.

| 8. | Komplikovanosť prípadu vyplýva najmä z oblasti – zúčtovania a vyrovnania cenných papierov, v ktorej sú procesy zložité, odvetvová terminológia nehomogénna, účastníci početní a na rôznych úrovniach, teda oblasti, ktorá prekonáva významnú zmenu v dôsledku regulačných a odvetvových síl. |
| --- | --- |

8.

Komplikovanosť prípadu vyplýva najmä z oblasti – zúčtovania a vyrovnania cenných papierov, v ktorej sú procesy zložité, odvetvová terminológia nehomogénna, účastníci početní a na rôznych úrovniach, teda oblasti, ktorá prekonáva významnú zmenu v dôsledku regulačných a odvetvových síl.

| 9. | Charakteristiku hlavných procesov s cennými papiermi po ich zobchodovaní možno zhrnúť takto:






  — | Zúčtovanie je proces, ktorý nastáva medzi zobchodovaním a vyrovnaním. Zúčtovanie zaisťuje, že kupujúci a predávajúci sa dohodli na rovnakej transakcii a že predávajúci predáva cenné papiere, ktoré je oprávnený predávať. |
| --- | --- | --- |

9.

Charakteristiku hlavných procesov s cennými papiermi po ich zobchodovaní možno zhrnúť takto:

—

Zúčtovanie je proces, ktorý nastáva medzi zobchodovaním a vyrovnaním. Zúčtovanie zaisťuje, že kupujúci a predávajúci sa dohodli na rovnakej transakcii a že predávajúci predáva cenné papiere, ktoré je oprávnený predávať.

| — | Vyrovnanie je konečný prevod cenných papierov od predávajúceho kupujúcemu a konečný prevod peňažných prostriedkov od kupujúceho predávajúcemu, ako aj príslušné záznamy na účtoch cenných papierov. |
| --- | --- |

—

Vyrovnanie je konečný prevod cenných papierov od predávajúceho kupujúcemu a konečný prevod peňažných prostriedkov od kupujúceho predávajúcemu, ako aj príslušné záznamy na účtoch cenných papierov.

| 10. | Ku krokom potrebným na ukončenie transakcie s cennými papiermi patrí aj uloženie cenných papierov. Pojmy uloženie a úschova sa striedavo používajú na vyjadrenie skutočného uloženia u subjektu, ktorý vlastní cenný papier v listinnej alebo dematerializovanej podobe. Označuje sa tiež ako „primárny vklad“ alebo „konečná úschova“. Subjekty, ktoré nemajú cenné papiere v konečnej úschove, sa opisujú ako subjekty, ktoré vykonávajú služby súvisiace s cennými papiermi ako „sprostredkovatelia“. |
| --- | --- |

10.

Ku krokom potrebným na ukončenie transakcie s cennými papiermi patrí aj uloženie cenných papierov. Pojmy uloženie a úschova sa striedavo používajú na vyjadrenie skutočného uloženia u subjektu, ktorý vlastní cenný papier v listinnej alebo dematerializovanej podobe. Označuje sa tiež ako „primárny vklad“ alebo „konečná úschova“. Subjekty, ktoré nemajú cenné papiere v konečnej úschove, sa opisujú ako subjekty, ktoré vykonávajú služby súvisiace s cennými papiermi ako „sprostredkovatelia“.

| 11. | Poskytovateľmi služieb zúčtovania a vyrovnania môžu byť centrálni depozitári cenných papierov (CDCP) (2), medzinárodní centrálni depozitári cenných papierov (MCDCP) (3) alebo iní sprostredkovatelia ako napr. banky. Tieto inštitúcie však môžu vykonávať len „primárne“ zúčtovanie a vyrovnanie (4) cenných papierov, ktoré majú reálne uložené vo svojej konečnej úschove. V tomto prípade, keďže všetky cenné papiere emitované podľa nemeckých právnych predpisov a nachádzajúce sa v kolektívnej úschove (5) sú deponované u CBF (uvádzaný ako emitujúci CDCP), primárne zúčtovanie a vyrovnanie týkajúce sa týchto cenných papierov môže vykonávať len CBF. |
| --- | --- |

11.

Poskytovateľmi služieb zúčtovania a vyrovnania môžu byť centrálni depozitári cenných papierov (CDCP) (2), medzinárodní centrálni depozitári cenných papierov (MCDCP) (3) alebo iní sprostredkovatelia ako napr. banky. Tieto inštitúcie však môžu vykonávať len „primárne“ zúčtovanie a vyrovnanie (4) cenných papierov, ktoré majú reálne uložené vo svojej konečnej úschove. V tomto prípade, keďže všetky cenné papiere emitované podľa nemeckých právnych predpisov a nachádzajúce sa v kolektívnej úschove (5) sú deponované u CBF (uvádzaný ako emitujúci CDCP), primárne zúčtovanie a vyrovnanie týkajúce sa týchto cenných papierov môže vykonávať len CBF.

| 12. | V rozhodnutí sa rozoberajú služby spracovania (zúčtovania a vyrovnania), ktoré sa poskytujú v súvislosti s cennými papiermi, nie služby úschovy. CBF tieto služby poskytuje prostredníctvom elektronickej platformy nazývanej CASCADE. Platforma CASCADE RS (ktorá je podsystémom CASCADE, do ktorého EB nedostala prístup) slúži na zadávanie informácií súvisiacich s akciami na meno. Treba ju len pravidelne aktualizovať (napr. pred valným zhromaždením) a nezasahuje do spracovania transakcie s akciami na meno. Spoločnosť CBF však odmietla právo EB zahrnúť spracovanie akcií na meno v rámci platformy CASCADE, pokiaľ EB nebude mať prístup do CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

V rozhodnutí sa rozoberajú služby spracovania (zúčtovania a vyrovnania), ktoré sa poskytujú v súvislosti s cennými papiermi, nie služby úschovy. CBF tieto služby poskytuje prostredníctvom elektronickej platformy nazývanej CASCADE. Platforma CASCADE RS (ktorá je podsystémom CASCADE, do ktorého EB nedostala prístup) slúži na zadávanie informácií súvisiacich s akciami na meno. Treba ju len pravidelne aktualizovať (napr. pred valným zhromaždením) a nezasahuje do spracovania transakcie s akciami na meno. Spoločnosť CBF však odmietla právo EB zahrnúť spracovanie akcií na meno v rámci platformy CASCADE, pokiaľ EB nebude mať prístup do CASCADE RS.

1.1.   Relevantný trh

| 13. | Relevantný trh sa definuje ako poskytovanie služieb primárneho zúčtovania a vyrovnania cenných papierov, ktoré sú emitované v súlade s nemeckými právnymi predpismi, pričom tieto služby poskytuje emitujúci CDCP (centrálny depozitár cenných papierov, ktorý má primárne vklady cenných papierov) pre CDCP v iných členských štátoch a pre MCDCP. K primárnemu zúčtovaniu a vyrovnaniu dochádza, ak sa mení stav účtu cenných papierov vedeného emitujúcim CDCP (CBF v prípade cenných papierov emitovaných podľa nemeckých právnych predpisov). Naproti tomu, sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie sa vykonáva nadväzne sprostredkovateľmi v ich vlastných účtovných knihách. Zahŕňa jednak zrkadlové operácie, prostredníctvom ktorých sprostredkovatelia odrážajú výsledok primárneho zúčtovania a vyrovnania na účtoch svojich klientov, ako aj záznamy na účte po uskutočnení internalizovaných transakcií. Internalizácia nastáva, ak sprostredkovateľ môže vyrovnať transakciu vo svojich účtovných knihách (napr. ak vedie účty kupujúceho aj predávajúceho). |
| --- | --- |

13.

Relevantný trh sa definuje ako poskytovanie služieb primárneho zúčtovania a vyrovnania cenných papierov, ktoré sú emitované v súlade s nemeckými právnymi predpismi, pričom tieto služby poskytuje emitujúci CDCP (centrálny depozitár cenných papierov, ktorý má primárne vklady cenných papierov) pre CDCP v iných členských štátoch a pre MCDCP. K primárnemu zúčtovaniu a vyrovnaniu dochádza, ak sa mení stav účtu cenných papierov vedeného emitujúcim CDCP (CBF v prípade cenných papierov emitovaných podľa nemeckých právnych predpisov). Naproti tomu, sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie sa vykonáva nadväzne sprostredkovateľmi v ich vlastných účtovných knihách. Zahŕňa jednak zrkadlové operácie, prostredníctvom ktorých sprostredkovatelia odrážajú výsledok primárneho zúčtovania a vyrovnania na účtoch svojich klientov, ako aj záznamy na účte po uskutočnení internalizovaných transakcií. Internalizácia nastáva, ak sprostredkovateľ môže vyrovnať transakciu vo svojich účtovných knihách (napr. ak vedie účty kupujúceho aj predávajúceho).

| 14. | Strany sa nezhodujú na tom, že primárne a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie nepredstavuje rozdielne trhy. |
| --- | --- |

14.

Strany sa nezhodujú na tom, že primárne a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie nepredstavuje rozdielne trhy.

| 15. | V rozhodnutí sa podrobne preverili názory spoločností Clearstream a EB pokiaľ ide o definíciu relevantného trhu. Clearstream tvrdí, že zúčtovanie a vyrovnanie podsprávcami (sprostredkovateľmi) je náhradou za zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané CBF. Podobne, EB (6) tvrdí, že internalizácia predstavuje pre CDCP konkurenčnú prekážku. Tieto argumenty sa v rozhodnutí vyvracajú takto:






  — | existuje skupina poskytovateľov služieb zúčtovania a vyrovnania, pre ktorú nepriamy prístup k emitujúcemu CDCP – v tomto prípade CBF – prostredníctvom sprostredkovateľa nepredstavuje zastupiteľnú alternatívu priameho prístupu (vzhľadom na horšie termíny, väčšie riziko a zložitosť, dodatočné náklady a potenciálny konflikt záujmov vyplývajúci z využitia sprostredkovateľa); |
| --- | --- | --- |

15.

V rozhodnutí sa podrobne preverili názory spoločností Clearstream a EB pokiaľ ide o definíciu relevantného trhu. Clearstream tvrdí, že zúčtovanie a vyrovnanie podsprávcami (sprostredkovateľmi) je náhradou za zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané CBF. Podobne, EB (6) tvrdí, že internalizácia predstavuje pre CDCP konkurenčnú prekážku. Tieto argumenty sa v rozhodnutí vyvracajú takto:

—

existuje skupina poskytovateľov služieb zúčtovania a vyrovnania, pre ktorú nepriamy prístup k emitujúcemu CDCP – v tomto prípade CBF – prostredníctvom sprostredkovateľa nepredstavuje zastupiteľnú alternatívu priameho prístupu (vzhľadom na horšie termíny, väčšie riziko a zložitosť, dodatočné náklady a potenciálny konflikt záujmov vyplývajúci z využitia sprostredkovateľa);

| — | okrem toho, že sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie nie je dostatočnou alternatívou pre klientov (sprostredkovateľov), ktorí požadujú služby primárneho zúčtovania a vyrovnania, aby mohli svojim vlastným klientom poskytovať efektívne a konkurenčné služby sekundárneho zúčtovania a vyrovnania, žiadny sprostredkovateľ nie je schopný internalizovať všetky transakcie so všetkými potenciálnymi partnermi v prípade všetkých cenných papierov uložených u emitujúceho CDCP. Tento prípad sa vzťahuje presne na situáciu, keď sprostredkovateľ (EB) požadoval služby primárneho zúčtovania a vyrovnania od emitujúceho CDCP a nemohol získať zastupiteľné služby ani interne ani od iného sprostredkovateľa; |
| --- | --- |

—

okrem toho, že sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie nie je dostatočnou alternatívou pre klientov (sprostredkovateľov), ktorí požadujú služby primárneho zúčtovania a vyrovnania, aby mohli svojim vlastným klientom poskytovať efektívne a konkurenčné služby sekundárneho zúčtovania a vyrovnania, žiadny sprostredkovateľ nie je schopný internalizovať všetky transakcie so všetkými potenciálnymi partnermi v prípade všetkých cenných papierov uložených u emitujúceho CDCP. Tento prípad sa vzťahuje presne na situáciu, keď sprostredkovateľ (EB) požadoval služby primárneho zúčtovania a vyrovnania od emitujúceho CDCP a nemohol získať zastupiteľné služby ani interne ani od iného sprostredkovateľa;

| — | ako dokazuje tento prípad, ceny sprostredkovateľov neovplyvňujú emitujúceho CDCP v prípade potreby primárneho zúčtovania a vyrovnania. V čase, keď sa EB neúspešne pokúšala získať nižšie ceny za služby primárneho zúčtovania a vyrovnania priamo od CBF a prestala ako sprostredkovateľa využívať Deutsche Bank, ceny Deutsche Bank neovplyvňovali Clearstream pri rokovaniach s EB. |
| --- | --- |

—

ako dokazuje tento prípad, ceny sprostredkovateľov neovplyvňujú emitujúceho CDCP v prípade potreby primárneho zúčtovania a vyrovnania. V čase, keď sa EB neúspešne pokúšala získať nižšie ceny za služby primárneho zúčtovania a vyrovnania priamo od CBF a prestala ako sprostredkovateľa využívať Deutsche Bank, ceny Deutsche Bank neovplyvňovali Clearstream pri rokovaniach s EB.

| 16. | Na účely definície trhu Komisia v tomto prípade nemá skúmať potreby klientov sprostredkovateľov, ale skôr špecifické potreby tej kategórie klientov, ktorí požadujú produkt alebo službu, teda finančných sprostredkovateľov, ktorí chcú poskytovať ekonomicky významné, efektívne a konkurenčné služby sekundárneho zúčtovania a vyrovnania pre svojich vlastných klientov. Pre túto kategóriu klientov primárne zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané emitujúcim CDCP a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané nadväzne sprostredkovateľmi nepredstavuje zastupiteľnú alternatívu. Ako vysvetľuje EB, nepriamy prístup, ktorý zahŕňa možnosť využiť iného sprostredkovateľa (často konkurenta) miesto emitujúceho CDCP, nie je prijateľnou alternatívou. |
| --- | --- |

16.

Na účely definície trhu Komisia v tomto prípade nemá skúmať potreby klientov sprostredkovateľov, ale skôr špecifické potreby tej kategórie klientov, ktorí požadujú produkt alebo službu, teda finančných sprostredkovateľov, ktorí chcú poskytovať ekonomicky významné, efektívne a konkurenčné služby sekundárneho zúčtovania a vyrovnania pre svojich vlastných klientov. Pre túto kategóriu klientov primárne zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané emitujúcim CDCP a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie vykonávané nadväzne sprostredkovateľmi nepredstavuje zastupiteľnú alternatívu. Ako vysvetľuje EB, nepriamy prístup, ktorý zahŕňa možnosť využiť iného sprostredkovateľa (často konkurenta) miesto emitujúceho CDCP, nie je prijateľnou alternatívou.

| 17. | Špecifické služby poskytované pre CDCP a MCDCP nemožno porovnávať so štandardnými službami poskytovanými klientom iným ako CDCP (bankám), ktoré sa poskytujú na základe všeobecných podmienok CBF. |
| --- | --- |

17.

Špecifické služby poskytované pre CDCP a MCDCP nemožno porovnávať so štandardnými službami poskytovanými klientom iným ako CDCP (bankám), ktoré sa poskytujú na základe všeobecných podmienok CBF.

1.2.   Dominantné postavenie

| 18. | CBF má na relevantnom trhu dominantné postavenie, keďže je jediným CDCP, ktorý deponuje cenné papiere emitované podľa nemeckých právnych predpisov a držané v kolektívnej úschove. Je teda jediným subjektom, ktorý môže vykonávať primárne zúčtovanie a vyrovnanie týchto cenných papierov. Postavenie CBF na trhu nie je obmedzované žiadnou reálnou konkurenciou. Vstup nových subjektov je v dohľadnej budúcnosti nerealistický. |
| --- | --- |

18.

CBF má na relevantnom trhu dominantné postavenie, keďže je jediným CDCP, ktorý deponuje cenné papiere emitované podľa nemeckých právnych predpisov a držané v kolektívnej úschove. Je teda jediným subjektom, ktorý môže vykonávať primárne zúčtovanie a vyrovnanie týchto cenných papierov. Postavenie CBF na trhu nie je obmedzované žiadnou reálnou konkurenciou. Vstup nových subjektov je v dohľadnej budúcnosti nerealistický.

1.3.   Zneužitie

| 19. | V rozhodnutí sa identifikujú dva druhy zneužitia:






  — | odmietnutie poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno tým, že sa neumožnil prístup do platformy CASCADE RS, a diskriminácia EB v súvislosti s poskytnutím týchto služieb, |
| --- | --- | --- |

19.

V rozhodnutí sa identifikujú dva druhy zneužitia:

—

odmietnutie poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno tým, že sa neumožnil prístup do platformy CASCADE RS, a diskriminácia EB v súvislosti s poskytnutím týchto služieb,

| — | uplatňovanie diskriminačných cien za poskytnutie služieb zúčtovania a vyrovnania pre EB. Treba poznamenať, že ide o ceny za všetky transakcie pre EB spracované v CASCADE, nielen v prípade akcií na meno, na rozdiel od predchádzajúceho druhu zneužitia. |
| --- | --- |

—

uplatňovanie diskriminačných cien za poskytnutie služieb zúčtovania a vyrovnania pre EB. Treba poznamenať, že ide o ceny za všetky transakcie pre EB spracované v CASCADE, nielen v prípade akcií na meno, na rozdiel od predchádzajúceho druhu zneužitia.

1.3.1.   Odmietnutie poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania a diskriminácia EB

| 20. | Odmietnutie poskytnúť služby malo formu odmietnutia prístupu do systému CASCADE RS. Bez tohto prístupu EB nemohla využívať služby zúčtovania a vyrovnania akcií na meno na báze platformy CASCADE, avšak túto službu mohla naďalej využívať pri iných transakciách. Odmietnutie poskytnúť banke EB služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno vyplýva z kombinácie niekoľkých faktorov: Clearstream je nevyhnutný obchodný partner, EB nemohla duplikovať služby, ktoré požadovala, a odmietnutie poskytnúť služby poškodzovalo inováciu a hospodársku súťaž na nadväznom trhu. Okrem toho, rastúci význam akcií na meno v Nemecku mal za následok redukciu služieb poskytovaných pre EB, existujúceho klienta spoločnosti Clearstream, pričom došlo k nesplneniu legitímnych očakávaní EB, že jej Clearstream poskytne služby primárneho zúčtovania a vyrovnania v reálnom časovom horizonte. |
| --- | --- |

20.

Odmietnutie poskytnúť služby malo formu odmietnutia prístupu do systému CASCADE RS. Bez tohto prístupu EB nemohla využívať služby zúčtovania a vyrovnania akcií na meno na báze platformy CASCADE, avšak túto službu mohla naďalej využívať pri iných transakciách. Odmietnutie poskytnúť banke EB služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno vyplýva z kombinácie niekoľkých faktorov: Clearstream je nevyhnutný obchodný partner, EB nemohla duplikovať služby, ktoré požadovala, a odmietnutie poskytnúť služby poškodzovalo inováciu a hospodársku súťaž na nadväznom trhu. Okrem toho, rastúci význam akcií na meno v Nemecku mal za následok redukciu služieb poskytovaných pre EB, existujúceho klienta spoločnosti Clearstream, pričom došlo k nesplneniu legitímnych očakávaní EB, že jej Clearstream poskytne služby primárneho zúčtovania a vyrovnania v reálnom časovom horizonte.

| 21. | Clearstream sa tiež dopustil diskriminácie, pretože nepružné správanie sa voči EB je v rozpore s prijateľným časovým horizontom, v akom boli služby poskytnuté iným klientom. |
| --- | --- |

21.

Clearstream sa tiež dopustil diskriminácie, pretože nepružné správanie sa voči EB je v rozpore s prijateľným časovým horizontom, v akom boli služby poskytnuté iným klientom.

1.3.1.1.   Odmietnutie poskytnúť služby

| 22. | Na základe preskúmania bariér vstupu potenciálneho konkurenta vo vzťahu k dominantnému postaveniu CBF na relevantnom trhu sa ukazuje, že CBF je nevyhnutným obchodným partnerom, ktorého nemôže nahradiť alternatívny zdroj ani ho nemôže duplikovať EB. Tým, že Clearstream odmietol poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno pre EB, jeho správanie malo účinky obmedzenia možnosti EB poskytovať komplexné a inovačné paneurópske služby na nadväznom trhu cezhraničného zúčtovania a vyrovnania cenných papierov EÚ. Akcie na meno sú najviac medzinárodne obchodované akcie v Nemecku, preto je pravdepodobné že sa zahrnú medzi transakcie klientov MCDCP. |
| --- | --- |

22.

Na základe preskúmania bariér vstupu potenciálneho konkurenta vo vzťahu k dominantnému postaveniu CBF na relevantnom trhu sa ukazuje, že CBF je nevyhnutným obchodným partnerom, ktorého nemôže nahradiť alternatívny zdroj ani ho nemôže duplikovať EB. Tým, že Clearstream odmietol poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno pre EB, jeho správanie malo účinky obmedzenia možnosti EB poskytovať komplexné a inovačné paneurópske služby na nadväznom trhu cezhraničného zúčtovania a vyrovnania cenných papierov EÚ. Akcie na meno sú najviac medzinárodne obchodované akcie v Nemecku, preto je pravdepodobné že sa zahrnú medzi transakcie klientov MCDCP.

| 23. | Neexistuje náznak, že by správanie sa spoločnosti Clearstream bolo motivované úsilím o zaistenie väčšej efektívnosti pri poskytovaní jej vlastných služieb alebo vlastných operácií ani vytvorením výhod pre jej klientov. Clearstream si nenárokoval žiadne výnosy z takejto efektívnosti ani výhody pre klientov. Ekonomickú motiváciu a skutočný efekt tohto odmietnutia poskytnúť služby skôr treba hodnotiť v kontexte celej finančnej skupiny, ktorej členom je CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), sesterská spoločnosť CBF v rámci spoločného holdingu Clearstream International (CI), je spolu s EB jediným ďalším MCDCP v EÚ, a teda priamym konkurentom EB na nadväznom trhu sekundárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných obchodov. Typickí klienti MCDCP, akými sú inštitucionálni investori, ktorí chcú v EÚ využívať služby MCDCP „pod jednou strechou“, ťažia z inovačných služieb, akými sú služby EB. Preto odmietnutie spoločnosti Clearstream poskytnúť služby bránilo zabezpečovaniu inovačných služieb sekundárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných transakcií s cennými papiermi. |
| --- | --- |

23.

Neexistuje náznak, že by správanie sa spoločnosti Clearstream bolo motivované úsilím o zaistenie väčšej efektívnosti pri poskytovaní jej vlastných služieb alebo vlastných operácií ani vytvorením výhod pre jej klientov. Clearstream si nenárokoval žiadne výnosy z takejto efektívnosti ani výhody pre klientov. Ekonomickú motiváciu a skutočný efekt tohto odmietnutia poskytnúť služby skôr treba hodnotiť v kontexte celej finančnej skupiny, ktorej členom je CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), sesterská spoločnosť CBF v rámci spoločného holdingu Clearstream International (CI), je spolu s EB jediným ďalším MCDCP v EÚ, a teda priamym konkurentom EB na nadväznom trhu sekundárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných obchodov. Typickí klienti MCDCP, akými sú inštitucionálni investori, ktorí chcú v EÚ využívať služby MCDCP „pod jednou strechou“, ťažia z inovačných služieb, akými sú služby EB. Preto odmietnutie spoločnosti Clearstream poskytnúť služby bránilo zabezpečovaniu inovačných služieb sekundárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných transakcií s cennými papiermi.

1.3.1.2.   Diskriminácia: nepružné správanie sa voči EB sa nezhoduje s prístupom k porovnateľným klientom

| 24. | EB požiadala o prístup do CASCADE dňa 3. augusta 1999 a Clearstream tento prístup umožnil až od 19. novembra 2001. V rozhodnutí sa podrobne skúma:






  — | pôvodné nepovolenie prístupu v období medzi augustom 1999 a novembrom 2000, počas ktorého mala EB veriť, že prístup získa (rokuje sa o podrobných otázkach, prebiehajú školenia, vyžaduje sa upozornenie o prevode účtu akcií na meno dva/tri týždne vopred...), |
| --- | --- | --- |

24.

EB požiadala o prístup do CASCADE dňa 3. augusta 1999 a Clearstream tento prístup umožnil až od 19. novembra 2001. V rozhodnutí sa podrobne skúma:

—

pôvodné nepovolenie prístupu v období medzi augustom 1999 a novembrom 2000, počas ktorého mala EB veriť, že prístup získa (rokuje sa o podrobných otázkach, prebiehajú školenia, vyžaduje sa upozornenie o prevode účtu akcií na meno dva/tri týždne vopred...),

| — | následné odmietnutie v období od decembra 2000 do 19. novembra 2001. Počas tohto obdobia manažment CI intervenoval, aby sa prístup do CASCADE RS pozastavil a bol podmienený opätovným prerokovaním celkovej dohody s EB. Podmienenie otázky prístupu opätovným rokovaním v takej neskorej fáze nie je odôvodnené. Okrem toho sa ukončili všetky prípravy na technickej úrovni a prístup bol nakoniec udelený bez opätovného prerokovania novej dohody. |
| --- | --- |

—

následné odmietnutie v období od decembra 2000 do 19. novembra 2001. Počas tohto obdobia manažment CI intervenoval, aby sa prístup do CASCADE RS pozastavil a bol podmienený opätovným prerokovaním celkovej dohody s EB. Podmienenie otázky prístupu opätovným rokovaním v takej neskorej fáze nie je odôvodnené. Okrem toho sa ukončili všetky prípravy na technickej úrovni a prístup bol nakoniec udelený bez opätovného prerokovania novej dohody.

| 25. | Obdobie, ktoré uplynulo kým Clearstream udelil EB prístup do CASCADE RS, prekračuje primerané obdobie trvajúce do štyroch mesiacov od žiadosti o prístup. Štyri mesiace odo dňa žiadosti z 3. augusta 1999 uplynuli 3. decembra 1999. Aby sa zistila dĺžka primeraného obdobia, v rozhodnutí sa zohľadňujú interné prípravy oboch strán v súvislosti s dvoma udalosťami (prvá od rozbehnutia po plánované spustenie prístupu do CASCADE RS dňa 4. decembra 2000 a druhá počas prípravy termínu spustenia k 19. novembru 2001). V oboch prípadoch interné plány vychádzali z časového horizontu dva až tri mesiace. Okrem toho CDCP, ktoré požiadali o prístup do CASCADE RS, ho získali buď takmer okamžite alebo najneskôr do jedného mesiaca, a CBL získal prístup za štyri mesiace. |
| --- | --- |

25.

Obdobie, ktoré uplynulo kým Clearstream udelil EB prístup do CASCADE RS, prekračuje primerané obdobie trvajúce do štyroch mesiacov od žiadosti o prístup. Štyri mesiace odo dňa žiadosti z 3. augusta 1999 uplynuli 3. decembra 1999. Aby sa zistila dĺžka primeraného obdobia, v rozhodnutí sa zohľadňujú interné prípravy oboch strán v súvislosti s dvoma udalosťami (prvá od rozbehnutia po plánované spustenie prístupu do CASCADE RS dňa 4. decembra 2000 a druhá počas prípravy termínu spustenia k 19. novembru 2001). V oboch prípadoch interné plány vychádzali z časového horizontu dva až tri mesiace. Okrem toho CDCP, ktoré požiadali o prístup do CASCADE RS, ho získali buď takmer okamžite alebo najneskôr do jedného mesiaca, a CBL získal prístup za štyri mesiace.

1.3.1.3.   Záver k odmietnutiu poskytnúť služby a k diskriminácii pokiaľ ide o poskytnutie služieb

| 26. | Na základe uvedených dôvodov sa v rozhodnutí dospelo k záveru, že Clearstream, v rozpore s článkom 82, odmietol poskytnúť EB služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno v období medzi 3. decembrom 1999 a 19. novembrom 2001 bezdôvodne a počas neprimerane dlhého obdobia. Keďže Clearstream odmietol poskytnúť služby EB, no porovnateľným klientom ich poskytol bezodkladne, toto odmietnutie poskytnúť služby predstavuje tiež diskrimináciu. |
| --- | --- |

26.

Na základe uvedených dôvodov sa v rozhodnutí dospelo k záveru, že Clearstream, v rozpore s článkom 82, odmietol poskytnúť EB služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno v období medzi 3. decembrom 1999 a 19. novembrom 2001 bezdôvodne a počas neprimerane dlhého obdobia. Keďže Clearstream odmietol poskytnúť služby EB, no porovnateľným klientom ich poskytol bezodkladne, toto odmietnutie poskytnúť služby predstavuje tiež diskrimináciu.

1.3.2.   Uplatnenie diskriminačných cien za služby primárneho zúčtovania a vyrovnania

| 27. | V období od konca roku 1996 do 1. januára 2002 Clearstream účtoval banke Euroclear X EUR za transakciu, pričom národným CDCP účtoval Y EUR (hodnota X bola o 20 % vyššia ako Y). Okrem toho Euroclear, na rozdiel od CDCP, platila tiež ročný poplatok, ktorý čiastočne pokrýval služby vyrovnania. |
| --- | --- |

27.

V období od konca roku 1996 do 1. januára 2002 Clearstream účtoval banke Euroclear X EUR za transakciu, pričom národným CDCP účtoval Y EUR (hodnota X bola o 20 % vyššia ako Y). Okrem toho Euroclear, na rozdiel od CDCP, platila tiež ročný poplatok, ktorý čiastočne pokrýval služby vyrovnania.

| 28. | Na základe informácií, ktoré poskytol CBF, sa v rozhodnutí obsah služieb primárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných transakcií poskytovaných spoločnosťou Clearstream pre CDCP a MCDCP považuje za ekvivalentný. |
| --- | --- |

28.

Na základe informácií, ktoré poskytol CBF, sa v rozhodnutí obsah služieb primárneho zúčtovania a vyrovnania cezhraničných transakcií poskytovaných spoločnosťou Clearstream pre CDCP a MCDCP považuje za ekvivalentný.

| 29. | Podrobne sa skúma nedostatočne objektívne zdôvodnenie rozdielnych cien. Treba zdôrazniť, že Clearstream nesegmentuje účtovníctvo nákladov podľa klientov a že napriek opätovným požiadavkám nepredložil žiadne prijateľné, na nákladoch založené, zdôvodnenie cenových rozdielov. |
| --- | --- |

29.

Podrobne sa skúma nedostatočne objektívne zdôvodnenie rozdielnych cien. Treba zdôrazniť, že Clearstream nesegmentuje účtovníctvo nákladov podľa klientov a že napriek opätovným požiadavkám nepredložil žiadne prijateľné, na nákladoch založené, zdôvodnenie cenových rozdielov.

| 30. | Na záver, Komisia rozhodla, že Clearstream uplatňovaním vyššej ceny za transakciu (X EUR) pre EB za služby primárneho zúčtovania a vyrovnania v čase, keď CBF účtoval národným CDCP za takéto služby len Y EUR za transakciu, diskriminoval EB, čím porušil článok 82 zmluvy, a to bez objektívneho dôvodu a výhod pre klientov. |
| --- | --- |

30.

Na záver, Komisia rozhodla, že Clearstream uplatňovaním vyššej ceny za transakciu (X EUR) pre EB za služby primárneho zúčtovania a vyrovnania v čase, keď CBF účtoval národným CDCP za takéto služby len Y EUR za transakciu, diskriminoval EB, čím porušil článok 82 zmluvy, a to bez objektívneho dôvodu a výhod pre klientov.

2.   NEULOŽENIE POKUTY

| 31. | V tomto prípade existuje niekoľko dôvodov, prečo nebola uložená pokuta. |
| --- | --- |

31.

V tomto prípade existuje niekoľko dôvodov, prečo nebola uložená pokuta.

Ide o prvé rozhodnutie v zložitej oblasti

| 32. | V súvislosti so zúčtovaním a vyrovnaním cenných papierov neexistuje prax pri prijímaní rozhodnutí ani judikatúra Spoločenstva. Najmä kľúčový prvok, akým je podrobná analýza procesov zúčtovania a vyrovnania v kontexte definície trhu, je nový. V rozhodnutí sa analyzuje relevantný trh, pričom sa rozlišuje primárne a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie, ako aj iné komplexné otázky špecifické pre túto oblasť, ako je internalizácia. |
| --- | --- |

32.

V súvislosti so zúčtovaním a vyrovnaním cenných papierov neexistuje prax pri prijímaní rozhodnutí ani judikatúra Spoločenstva. Najmä kľúčový prvok, akým je podrobná analýza procesov zúčtovania a vyrovnania v kontexte definície trhu, je nový. V rozhodnutí sa analyzuje relevantný trh, pričom sa rozlišuje primárne a sekundárne zúčtovanie a vyrovnanie, ako aj iné komplexné otázky špecifické pre túto oblasť, ako je internalizácia.

Porušenie sa skončilo

| 33. | Sám o sebe fakt, že porušenie sa skončilo, nie je dôvodom na neuloženie pokuty; malo by sa však posudzovať v kombinácii s inými faktormi, ako je novosť príslušných otázok. |
| --- | --- |

33.

Sám o sebe fakt, že porušenie sa skončilo, nie je dôvodom na neuloženie pokuty; malo by sa však posudzovať v kombinácii s inými faktormi, ako je novosť príslušných otázok.

Medzník cezhraničného zúčtovania a vyrovnania v EÚ

| 34. | Zúčtovanie a vyrovnanie v EÚ je rozvíjajúcou sa oblasťou, najmä ak ide o cezhraničné transakcie, ako v tomto prípade. V súčasnosti rôzne inštitúcie diskutujú o otázkach týkajúcich sa funkcií poskytovateľov služieb, rozsahu internalizácie, úlohy CDCP a MCDCP a ich vzťahu s veľkými správcami. Hoci tieto skutočnosti nie sú totožné s tými, ktoré sú predmetom rozhodnutia, jednoznačne spolu súvisia. |
| --- | --- |

34.

Zúčtovanie a vyrovnanie v EÚ je rozvíjajúcou sa oblasťou, najmä ak ide o cezhraničné transakcie, ako v tomto prípade. V súčasnosti rôzne inštitúcie diskutujú o otázkach týkajúcich sa funkcií poskytovateľov služieb, rozsahu internalizácie, úlohy CDCP a MCDCP a ich vzťahu s veľkými správcami. Hoci tieto skutočnosti nie sú totožné s tými, ktoré sú predmetom rozhodnutia, jednoznačne spolu súvisia.

| 35. | V tejto situácii sa neuloženie pokuty javí ako primerané. Hoci sa pokuta neuložila, Komisia musí prijať rozhodnutie, ktoré objasní právnu situáciu, najmä pokiaľ ide o spoločnosť Clearstream a iné spoločnosti. |
| --- | --- |

35.

V tejto situácii sa neuloženie pokuty javí ako primerané. Hoci sa pokuta neuložila, Komisia musí prijať rozhodnutie, ktoré objasní právnu situáciu, najmä pokiaľ ide o spoločnosť Clearstream a iné spoločnosti.

3.   ZÁVER

| 36. | V rozhodnutí sa konštatuje, že Clearstream porušil článok 82 zmluvy tým, že odmietol poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno pre EB, a to bezdôvodne a počas neprimerane dlhého obdobia, ako aj tým, že v súvislosti s poskytovaním takýchto služieb diskriminoval EB. Okrem toho sa uvádza, že Clearstream uplatňoval diskriminačnú prax. |
| --- | --- |

36.

V rozhodnutí sa konštatuje, že Clearstream porušil článok 82 zmluvy tým, že odmietol poskytnúť služby primárneho zúčtovania a vyrovnania akcií na meno pre EB, a to bezdôvodne a počas neprimerane dlhého obdobia, ako aj tým, že v súvislosti s poskytovaním takýchto služieb diskriminoval EB. Okrem toho sa uvádza, že Clearstream uplatňoval diskriminačnú prax.

---

(1)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  CDCP je subjekt, ktorý vlastní a spravuje cenné papiere a umožňuje spracovanie transakcií s cennými papiermi ich zaknihovaním. Vo svojej domovskej krajine zabezpečuje služby spracovania obchodov s takými cennými papiermi, ktoré boli uňho uložené (ktoré má v konečnej úschove), v tejto funkcii CDCP predstavuje „emitujúceho CDCP“ a nie sprostredkovateľa. CDCP môže tiež poskytovať spracovateľské služby ako sprostredkovateľ v rámci cezhraničného zúčtovania a vyrovnania, ak sú cenné papiere primárne uložené v inej krajine.

(3)  MCDCP je organizáciou, ktorej hlavným predmetom podnikania je zúčtovanie a vyrovnanie cenných papierov – tradične eurobondov – v medzinárodnom (nie domácom) prostredí. V súčasnosti sú v EÚ dvaja MCDCP: Euroclear Bank, so sídlom v Belgicku, a Clearstream Banking Luxembourg (CBL), dcérska spoločnosť Clearstream International SA a sesterská spoločnosť Clearstream Banking AG. MCDCP môže tiež poskytovať iné služby, ako napr. sprostredkovateľské služby v oblasti akcií.

(4)  Definíciu primárneho zúčtovania a vyrovnania pozri v odseku (13).

(5)  Na rozdiel od samostatnej úschovy hromadná úschova zastupiteľných cenných papierov umožňuje zúčtovanie a vyrovnanie prostredníctvom zaknihovania a v súčasnosti je jedinou významnou formou úschovy v Nemecku.

(6)  Hoci postoj EB môže byť na prvý pohľad prekvapujúci, dá sa vysvetliť, keďže EB vlastní CDCP vo viacerých členských štátoch (UK, FR, NL, BE). EB má preto záujem, aby nedošlo k precedensu, ktorý by mohol viesť k definícii relevantného trhu, pričom v potenciálnych budúcich prípadoch by sa mohlo identifikovať dominantné postavenie.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 17.7.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 165/12

---

ŠTÁTNA POMOC – MAĎARSKO

Štátna pomoc C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciálna pomoc pre spoločnosť Péti Nitrogénművek

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

2009/C 165/06

Listom z dňa 29. aprila 2009, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Maďarsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenie.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu, vo veci ktorého Komisia začína konanie v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Maďarsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

I.   Postup

| 1. | V decembri 2008 útvary Komisie zaregistrovali prípad z úradnej moci po tom, ako bolo v maďarskej tlači uverejnených niekoľko článkov o záväzku maďarskej vlády poskytnúť štátne záruky spoločnosti Péti Nitrogénművek Zrt. Dňa 19. decembra 2008 bol maďarským orgánom doručený list, v ktorom sa im pripomenula ich povinnosť odkladnej lehoty podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES o nevykonaní opatrenia a v ktorom boli vyžiadané informácie o opatreniach. Dňa 21. januára 2009 maďarské orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Lehota im bola predĺžená do 12. februára 2009. Maďarsko odpovedalo 17. februára 2009. |
| --- | --- |

1.

V decembri 2008 útvary Komisie zaregistrovali prípad z úradnej moci po tom, ako bolo v maďarskej tlači uverejnených niekoľko článkov o záväzku maďarskej vlády poskytnúť štátne záruky spoločnosti Péti Nitrogénművek Zrt. Dňa 19. decembra 2008 bol maďarským orgánom doručený list, v ktorom sa im pripomenula ich povinnosť odkladnej lehoty podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES o nevykonaní opatrenia a v ktorom boli vyžiadané informácie o opatreniach. Dňa 21. januára 2009 maďarské orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Lehota im bola predĺžená do 12. februára 2009. Maďarsko odpovedalo 17. februára 2009.

II.   Opis

| 2. | Spoločnosť Péti Nitrogénművek, príjemca údajného opatrenia štátnej pomoci, je jediným maďarským výrobcom umelých hnojív. Podľa správ v médiách, spoločnosť zastavila výrobu v októbri 2008. Záruky slúžia na krytie investičného úveru vo výške 52 miliónov EUR a nového dlhu vo výške 10 miliárd HUF, pričom obidva úvery boli poskytnuté Maďarskou rozvojovou bankou (MRB), ktorá je vo výhradnom vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

2.

Spoločnosť Péti Nitrogénművek, príjemca údajného opatrenia štátnej pomoci, je jediným maďarským výrobcom umelých hnojív. Podľa správ v médiách, spoločnosť zastavila výrobu v októbri 2008. Záruky slúžia na krytie investičného úveru vo výške 52 miliónov EUR a nového dlhu vo výške 10 miliárd HUF, pričom obidva úvery boli poskytnuté Maďarskou rozvojovou bankou (MRB), ktorá je vo výhradnom vlastníctve štátu.

III.   Posúdenie

| 3. | Maďarské orgány dospeli k záveru, že ani úvery MRB a ani štátne záruky neobsahujú prvky štátnej pomoci. Podľa ich názoru, spoločnosť Nitrogénművek tiež nemožno považovať za spoločnosť v ťažkostiach. |
| --- | --- |

3.

Maďarské orgány dospeli k záveru, že ani úvery MRB a ani štátne záruky neobsahujú prvky štátnej pomoci. Podľa ich názoru, spoločnosť Nitrogénművek tiež nemožno považovať za spoločnosť v ťažkostiach.

| 4. | Komisia zásadne nesúhlasí s postojom Maďarska, že spoločnosť sa nenachádza v ťažkostiach. Spoločnosť, ktorá zastavila výrobu z dôvodu finančných problémov a nepriaznivých podmienok trhu a nie je schopná pokračovať v činnosti bez pomoci z verejných zdrojov, nemôže byť považovaná za zdravú a životaschopnú spoločnosť a pokladá sa za spoločnosť v ťažkostiach. Je tiež nepravdepodobné, že by účastník trhu poskytol spoločnosti v ťažkostiach finančné prostriedky za podobných podmienok. |
| --- | --- |

4.

Komisia zásadne nesúhlasí s postojom Maďarska, že spoločnosť sa nenachádza v ťažkostiach. Spoločnosť, ktorá zastavila výrobu z dôvodu finančných problémov a nepriaznivých podmienok trhu a nie je schopná pokračovať v činnosti bez pomoci z verejných zdrojov, nemôže byť považovaná za zdravú a životaschopnú spoločnosť a pokladá sa za spoločnosť v ťažkostiach. Je tiež nepravdepodobné, že by účastník trhu poskytol spoločnosti v ťažkostiach finančné prostriedky za podobných podmienok.

| 5. | Po úvodom posúdení Komisia zastáva názor, že príslušné opatrenia poskytnuté spoločnosti Nitrogénművek predstavujú štátnu pomoc. Navyše sa zdá, že neexistujú žiadne dôvody, na základe ktorých by opatrenia mohli byť zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

5.

Po úvodom posúdení Komisia zastáva názor, že príslušné opatrenia poskytnuté spoločnosti Nitrogénművek predstavujú štátnu pomoc. Navyše sa zdá, že neexistujú žiadne dôvody, na základe ktorých by opatrenia mohli byť zlučiteľné so spoločným trhom.

IV.   Záver

| 6. | Na základe uvedených úvah sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s opísaným opatrením konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

6.

Na základe uvedených úvah sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s opísaným opatrením konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

TEXT LISTU

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“ |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---