# Eiropas Savienības C 151/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.151.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 151 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 3. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.151.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 151

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 3. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2009/C 151/01 | Padomes ieteikums (2009. gada 9. jūnijs) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli | 1 |
| 2009/C 151/02 | Padomes ieteikums (2009. gada 8. jūnijs) par rīcību reto slimību jomā | 7 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2009/C 151/03 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2009/C 151/01

Padomes ieteikums (2009. gada 9. jūnijs) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli

1

2009/C 151/02

Padomes ieteikums (2009. gada 8. jūnijs) par rīcību reto slimību jomā

7

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2009/C 151/03

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu

11

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 151/04 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadijumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 151/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 19 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 151/04

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadijumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

16

2009/C 151/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

19

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 151/06 | Euro maiņas kurss | 23 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 151/07 | Paziņojums par minimālo augstumu mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanai gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Austrijas teritorijas daļās, ko Austrija paziņojusi saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/294/EK 4. pantu | 24 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 151/06

Euro maiņas kurss

23

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 151/07

Paziņojums par minimālo augstumu mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanai gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Austrijas teritorijas daļās, ko Austrija paziņojusi saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/294/EK 4. pantu

24

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 151/08 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 25 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 151/08

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 9. jūnijs)

par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli

2009/C 151/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1)

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

tā kā:

| (1) | Līguma 152. pantā paredzēts, ka Kopienas rīcība, kas papildina dalībvalstu politiku, ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 152. pantā paredzēts, ka Kopienas rīcība, kas papildina dalībvalstu politiku, ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai.

| (2) | Lēš, ka dalībvalstīs no 8 % līdz 12 % hospitalizēto pacientu, saņemot veselības aprūpi, cieš no nevēlamiem notikumiem (4). |
| --- | --- |

(2)

Lēš, ka dalībvalstīs no 8 % līdz 12 % hospitalizēto pacientu, saņemot veselības aprūpi, cieš no nevēlamiem notikumiem (4).

| (3) | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) ir aplēsis, ka vidēji katram divdesmitajam hospitalizētajam pacientam, tātad 4,1 miljoniem pacientu gadā ES, rodas veselības aprūpē iegūtas infekcijas, un ka katru gadu 37 000 nāves gadījumu cēlonis ir šādas infekcijas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) ir aplēsis, ka vidēji katram divdesmitajam hospitalizētajam pacientam, tātad 4,1 miljoniem pacientu gadā ES, rodas veselības aprūpē iegūtas infekcijas, un ka katru gadu 37 000 nāves gadījumu cēlonis ir šādas infekcijas.

| (4) | Nepietiekama pacientu drošība ir gan nopietna sabiedrības veselības problēma, gan liels ekonomisks slogs ierobežotajiem veselības aprūpes resursiem. Liela daļa nevēlamo notikumu slimnīcās un primārajā aprūpē ir novēršama, jo lielāko daļu minēto notikumu izraisa sistēmiski faktori. |
| --- | --- |

(4)

Nepietiekama pacientu drošība ir gan nopietna sabiedrības veselības problēma, gan liels ekonomisks slogs ierobežotajiem veselības aprūpes resursiem. Liela daļa nevēlamo notikumu slimnīcās un primārajā aprūpē ir novēršama, jo lielāko daļu minēto notikumu izraisa sistēmiski faktori.

| (5) | Šis ieteikums balstīts uz darbu pacientu drošības jomā, ko veic Pasaules Veselības organizācija (PVO) Pasaules pacientu drošības aliansē, Eiropas Padome un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), un papildina šo darbu. |
| --- | --- |

(5)

Šis ieteikums balstīts uz darbu pacientu drošības jomā, ko veic Pasaules Veselības organizācija (PVO) Pasaules pacientu drošības aliansē, Eiropas Padome un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), un papildina šo darbu.

| (6) | Kopiena Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (5) atbalsta pētniecību veselības aprūpes sistēmu jomā, jo īpaši veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas kvalitātes pētniecību (temats “Veselība”), pievēršot pastiprinātu uzmanību pacientu drošības jautājumam. Pēdējai jomai konkrēti pievēršas arī tematā “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”. |
| --- | --- |

(6)

Kopiena Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (5) atbalsta pētniecību veselības aprūpes sistēmu jomā, jo īpaši veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas kvalitātes pētniecību (temats “Veselība”), pievēršot pastiprinātu uzmanību pacientu drošības jautājumam. Pēdējai jomai konkrēti pievēršas arī tematā “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”.

| (7) | Komisija Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (2007. gada 23. oktobris) pacientu drošība ir izvirzīta par jomu, kurā jārīkojas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (2007. gada 23. oktobris) pacientu drošība ir izvirzīta par jomu, kurā jārīkojas.

| (8) | Pierādījumi liecina, ka dalībvalstu paveiktais efektīvu un vispusīgu pacientu drošības programmu izstrādē un īstenošanā atšķiras (6). Tāpēc ar šo ieteikumu plānots izveidot pamatu, lai stimulētu politikas izstrādi un nākotnes rīcību dalībvalstīs un starp tām, tādējādi pievēršoties svarīgākajiem pacientu drošības jautājumiem, ar ko saskaras ES. |
| --- | --- |

(8)

Pierādījumi liecina, ka dalībvalstu paveiktais efektīvu un vispusīgu pacientu drošības programmu izstrādē un īstenošanā atšķiras (6). Tāpēc ar šo ieteikumu plānots izveidot pamatu, lai stimulētu politikas izstrādi un nākotnes rīcību dalībvalstīs un starp tām, tādējādi pievēršoties svarīgākajiem pacientu drošības jautājumiem, ar ko saskaras ES.

| (9) | Pacientiem būtu jāsniedz informācija un pilnvaras, iesaistot viņus pacientu drošības procesā. Viņi būtu jāinformē par pacientu drošības standartiem, paraugpraksi un/vai drošības pasākumiem uz vietas un par to, kur atrodama viegli saprotama un vispusīga informācija par sūdzībām un atlīdzināšanas iespējām. |
| --- | --- |

(9)

Pacientiem būtu jāsniedz informācija un pilnvaras, iesaistot viņus pacientu drošības procesā. Viņi būtu jāinformē par pacientu drošības standartiem, paraugpraksi un/vai drošības pasākumiem uz vietas un par to, kur atrodama viegli saprotama un vispusīga informācija par sūdzībām un atlīdzināšanas iespējām.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāizveido, jāuztur vai jāuzlabo vispusīgas ziņošanas un mācību sistēmas, lai nevēlamo notikumu izplatības pakāpi un iemeslus varētu konstatēt, tādējādi radot iespēju izstrādāt efektīvus risinājumus un rīcības veidus. Pacientu drošības jautājums būtu jāietver veselības aprūpes darbinieku izglītības un apmācības sistēmā, jo viņi sniedz aprūpi. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāizveido, jāuztur vai jāuzlabo vispusīgas ziņošanas un mācību sistēmas, lai nevēlamo notikumu izplatības pakāpi un iemeslus varētu konstatēt, tādējādi radot iespēju izstrādāt efektīvus risinājumus un rīcības veidus. Pacientu drošības jautājums būtu jāietver veselības aprūpes darbinieku izglītības un apmācības sistēmā, jo viņi sniedz aprūpi.

| (11) | Kopienas mērogā būtu jāvāc salīdzināmi un apkopoti dati, lai izstrādātu efektīvas un pārredzamas pacientu drošības programmas, struktūras un politiku, un būtu jāizplata paraugprakse starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpēju mācīšanos, dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Komisiju jāizstrādā vienota pacientu drošības terminoloģija un vienoti rādītāji, ņemot vērā attiecīgo starptautisko organizāciju darbu. |
| --- | --- |

(11)

Kopienas mērogā būtu jāvāc salīdzināmi un apkopoti dati, lai izstrādātu efektīvas un pārredzamas pacientu drošības programmas, struktūras un politiku, un būtu jāizplata paraugprakse starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpēju mācīšanos, dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Komisiju jāizstrādā vienota pacientu drošības terminoloģija un vienoti rādītāji, ņemot vērā attiecīgo starptautisko organizāciju darbu.

| (12) | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju rīki, piemēram, elektroniskās slimības vēstures vai e-receptes, var uzlabot pacientu drošību, piemēram, sistemātiski uzraugot zāļu potenciālo mijiedarbību vai alerģijas. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju rīku mērķim vajadzētu arī uzlabot zāļu lietotāju izpratni. |
| --- | --- |

(12)

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju rīki, piemēram, elektroniskās slimības vēstures vai e-receptes, var uzlabot pacientu drošību, piemēram, sistemātiski uzraugot zāļu potenciālo mijiedarbību vai alerģijas. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju rīku mērķim vajadzētu arī uzlabot zāļu lietotāju izpratni.

| (13) | Būtu jāizstrādā valstu stratēģijas, kas papildina tās stratēģijas, kuras vērstas uz pienācīgu antibakteriālo preparātu izmantošanu (7), valstu sabiedrības veselības mērķos iekļaujot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli un izvirzot mērķi samazināt veselības aprūpē iegūtu infekciju risku veselības aprūpes iestādēs. Ir svarīgi, lai valstu stratēģiju komponentu īstenošanai vajadzīgos resursus piešķirtu kā daļu no veselības aprūpes pamatfinansējuma. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāizstrādā valstu stratēģijas, kas papildina tās stratēģijas, kuras vērstas uz pienācīgu antibakteriālo preparātu izmantošanu (7), valstu sabiedrības veselības mērķos iekļaujot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli un izvirzot mērķi samazināt veselības aprūpē iegūtu infekciju risku veselības aprūpes iestādēs. Ir svarīgi, lai valstu stratēģiju komponentu īstenošanai vajadzīgos resursus piešķirtu kā daļu no veselības aprūpes pamatfinansējuma.

| (14) | Veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei vajadzētu būt ilgtermiņa stratēģiskai prioritātei veselības aprūpes iestādēs. Visos hierarhijas līmeņos un funkcijās būtu vajadzīga sadarbība, lai panāktu uz rezultātiem vērstu rīcību un organizatoriskas pārmaiņas, nosakot atbildības jomas visos līmeņos, nodrošinot atbalsta struktūras un tehniskos resursus vietējā līmenī un izstrādājot novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(14)

Veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei vajadzētu būt ilgtermiņa stratēģiskai prioritātei veselības aprūpes iestādēs. Visos hierarhijas līmeņos un funkcijās būtu vajadzīga sadarbība, lai panāktu uz rezultātiem vērstu rīcību un organizatoriskas pārmaiņas, nosakot atbildības jomas visos līmeņos, nodrošinot atbalsta struktūras un tehniskos resursus vietējā līmenī un izstrādājot novērtēšanas procedūras.

| (15) | Ne vienmēr pieejami pietiekami dati par veselības aprūpē iegūtajām infekcijām, lai veiktu izsmeļošus salīdzinājumus starp iestādēm, izmantojot uzraudzības tīklus, un lai uzraudzītu veselības aprūpē iegūtos patogēnus un novērtētu un izstrādātu politiku veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei. Tāpēc veselības aprūpes iestāžu līmenī un reģionālā un valstu līmenī būtu jāizveido uzraudzības sistēmas vai jāstiprina tās. |
| --- | --- |

(15)

Ne vienmēr pieejami pietiekami dati par veselības aprūpē iegūtajām infekcijām, lai veiktu izsmeļošus salīdzinājumus starp iestādēm, izmantojot uzraudzības tīklus, un lai uzraudzītu veselības aprūpē iegūtos patogēnus un novērtētu un izstrādātu politiku veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei. Tāpēc veselības aprūpes iestāžu līmenī un reģionālā un valstu līmenī būtu jāizveido uzraudzības sistēmas vai jāstiprina tās.

| (16) | Dalībvalstu mērķim vajadzētu būt samazināt to cilvēku skaitu, kurus skārušas veselības aprūpē iegūtas infekcijas. Lai samazinātu veselības aprūpē iegūtas infekcijas, būtu jāveicina tādu veselības aprūpes speciālistu pieņemšana darbā, kas specializējušies infekciju kontrolē. Turklāt dalībvalstīm un to veselības aprūpes iestādēm būtu jāapsver iespēja izmantot personālu, kas nodrošina saikni ar infekciju kontroles atbalsta speciālistu klīniku mērogā. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstu mērķim vajadzētu būt samazināt to cilvēku skaitu, kurus skārušas veselības aprūpē iegūtas infekcijas. Lai samazinātu veselības aprūpē iegūtas infekcijas, būtu jāveicina tādu veselības aprūpes speciālistu pieņemšana darbā, kas specializējušies infekciju kontrolē. Turklāt dalībvalstīm un to veselības aprūpes iestādēm būtu jāapsver iespēja izmantot personālu, kas nodrošina saikni ar infekciju kontroles atbalsta speciālistu klīniku mērogā.

| (17) | Dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas ar veselības aprūpes tehnoloģiju nozari, lai veicinātu slimniekiem drošu konstrukciju izstrādi, kas samazinātu nevēlamu notikumu iespēju veselības aprūpē. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas ar veselības aprūpes tehnoloģiju nozari, lai veicinātu slimniekiem drošu konstrukciju izstrādi, kas samazinātu nevēlamu notikumu iespēju veselības aprūpē.

| (18) | Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus pacientu drošības jomā, tostarp veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, dalībvalstīm būtu jānodrošina ļoti vispusīga pieeja, vienlaikus apsverot, kuri ir visatbilstošākie elementi, kas reāli ietekmē nevēlamo notikumu izplatību un radīto slogu. |
| --- | --- |

(18)

Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus pacientu drošības jomā, tostarp veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, dalībvalstīm būtu jānodrošina ļoti vispusīga pieeja, vienlaikus apsverot, kuri ir visatbilstošākie elementi, kas reāli ietekmē nevēlamo notikumu izplatību un radīto slogu.

| (19) | Kopienas rīcība iedzīvotāju veselības aprūpes jomā pilnīgi respektē dalībvalstu atbildību par veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un īstenošanu, |
| --- | --- |

(19)

Kopienas rīcība iedzīvotāju veselības aprūpes jomā pilnīgi respektē dalībvalstu atbildību par veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un īstenošanu,

AR ŠO IESAKA

piemērojot šajā ieteikumā šādas definīcijas:

| | “nevēlams notikums” – notikums, kā rezultātā rodas kaitējums pacientam; |
| --- | --- |

“nevēlams notikums” – notikums, kā rezultātā rodas kaitējums pacientam;

| | “kaitējums” ir ķermeņa struktūras vai funkcijas apdraudējums un/vai kaitīga ietekme, ko tas izraisa; |
| --- | --- |

“kaitējums” ir ķermeņa struktūras vai funkcijas apdraudējums un/vai kaitīga ietekme, ko tas izraisa;

| | “veselības aprūpē iegūtas infekcijas”– slimības vai patoloģijas, kas saistītas ar infekcijas izraisītāja vai tā produktu klātbūtni, uzturoties veselības aprūpes iestādēs vai veicot veselības aprūpes procedūras un ārstēšanu; |
| --- | --- |

“veselības aprūpē iegūtas infekcijas”– slimības vai patoloģijas, kas saistītas ar infekcijas izraisītāja vai tā produktu klātbūtni, uzturoties veselības aprūpes iestādēs vai veicot veselības aprūpes procedūras un ārstēšanu;

| | “pacienta drošība” – pacienta pasargātība no lieka vai potenciāla kaitējuma saistībā ar veselības aprūpi; |
| --- | --- |

“pacienta drošība” – pacienta pasargātība no lieka vai potenciāla kaitējuma saistībā ar veselības aprūpi;

| | “procesa rādītājs” – rādītājs, kas attiecas uz to pasākumu ievērošanu, par kuriem ir notikusi vienošanās, piemēram, roku higiēna, uzraudzība, standartizētas operatīvas procedūras; |
| --- | --- |

“procesa rādītājs” – rādītājs, kas attiecas uz to pasākumu ievērošanu, par kuriem ir notikusi vienošanās, piemēram, roku higiēna, uzraudzība, standartizētas operatīvas procedūras;

| | “strukturāls rādītājs” – rādītājs, kas attiecas uz visiem resursiem, piemēram, personālu, infrastruktūru, komiteju; |
| --- | --- |

“strukturāls rādītājs” – rādītājs, kas attiecas uz visiem resursiem, piemēram, personālu, infrastruktūru, komiteju;

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

I.   IETEIKUMI VISPĀRĒJOS PACIENTU DROŠĪBAS JAUTĀJUMOS

| 1. | Atbalstīt valsts politikas un programmu izstrādi un pilnveidošanu pacientu drošības jomā,






  a) | savā teritorijā izraugoties kompetentu iestādi vai iestādes vai kādu citu kompetentu struktūru vai struktūras, kas atbildīgas par pacientu drošību, |
| --- | --- | --- |

1.

Atbalstīt valsts politikas un programmu izstrādi un pilnveidošanu pacientu drošības jomā,

a)

savā teritorijā izraugoties kompetentu iestādi vai iestādes vai kādu citu kompetentu struktūru vai struktūras, kas atbildīgas par pacientu drošību,

| b) | ietverot pacientu drošību kā prioritāru jautājumu veselības politikā un programmās valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, |
| --- | --- |

b)

ietverot pacientu drošību kā prioritāru jautājumu veselības politikā un programmās valsts, reģionālajā un vietējā līmenī,

| c) | atbalstot drošāku un lietotājiem ērtu sistēmu, procesu un instrumentu izstrādi, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, |
| --- | --- |

c)

atbalstot drošāku un lietotājiem ērtu sistēmu, procesu un instrumentu izstrādi, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu,

| d) | regulāri pārskatot un atjauninot drošības standartus un/vai paraugpraksi, ko piemēro veselības aprūpē to teritorijā, |
| --- | --- |

d)

regulāri pārskatot un atjauninot drošības standartus un/vai paraugpraksi, ko piemēro veselības aprūpē to teritorijā,

| e) | veicinot veselības aprūpes speciālistu organizāciju aktīvu iesaisti pacientu drošībā, |
| --- | --- |

e)

veicinot veselības aprūpes speciālistu organizāciju aktīvu iesaisti pacientu drošībā,

| f) | ietverot īpašu pieeju, lai veicinātu drošus paņēmienus, kā novērst visizplatītākos nevēlamos notikumus, piemēram, ar medikamentiem saistītus notikumus, veselības aprūpē iegūtas infekcijas un komplikācijas ķirurģisku operāciju laikā vai pēc tām. |
| --- | --- |

f)

ietverot īpašu pieeju, lai veicinātu drošus paņēmienus, kā novērst visizplatītākos nevēlamos notikumus, piemēram, ar medikamentiem saistītus notikumus, veselības aprūpē iegūtas infekcijas un komplikācijas ķirurģisku operāciju laikā vai pēc tām.

| 2. | Piešķirt iedzīvotājiem un pacientiem pilnvaras un informēt viņus,






  a) | iesaistot pacientu organizācijas un to pārstāvjus politikas un programmu izstrādē par pacientu drošību visos atbilstīgos līmeņos, |
| --- | --- | --- |

2.

Piešķirt iedzīvotājiem un pacientiem pilnvaras un informēt viņus,

a)

iesaistot pacientu organizācijas un to pārstāvjus politikas un programmu izstrādē par pacientu drošību visos atbilstīgos līmeņos,

| b) | izplatot pacientiem informāciju par:






  i) | spēkā esošiem pacientu drošības standartiem, |
| --- | --- | --- |

b)

izplatot pacientiem informāciju par:

i)

spēkā esošiem pacientu drošības standartiem,

| ii) | riska, drošības pasākumiem, ko piemēro, lai mazinātu vai novērstu kļūdas un kaitējumu, tostarp par paraugpraksi un tiesībām uz apzinātu piekrišanu ārstēšanai, lai atvieglotu pacienta izvēli un lēmuma pieņemšanu, |
| --- | --- |

ii)

riska, drošības pasākumiem, ko piemēro, lai mazinātu vai novērstu kļūdas un kaitējumu, tostarp par paraugpraksi un tiesībām uz apzinātu piekrišanu ārstēšanai, lai atvieglotu pacienta izvēli un lēmuma pieņemšanu,

| iii) | sūdzību procedūrām un pieejamajiem koriģējošiem pasākumiem un kompensācijas veidiem un par piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

sūdzību procedūrām un pieejamajiem koriģējošiem pasākumiem un kompensācijas veidiem un par piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem;

| c) | apsverot iespējas pilnveidot pacientu pamatiemaņas pacientu drošības jomā, proti, pamatzināšanas, attieksme un vajadzīgās prasmes, lai panāktu drošāku aprūpi. |
| --- | --- |

c)

apsverot iespējas pilnveidot pacientu pamatiemaņas pacientu drošības jomā, proti, pamatzināšanas, attieksme un vajadzīgās prasmes, lai panāktu drošāku aprūpi.

| 3. | Palīdzēt izveidot un nostiprināt tādas nenosodošas ziņošanas un mācību sistēmas par nevēlamiem notikumiem, kuras






  a) | sniedz informāciju par kļūdu, nevēlamo notikumu un starpgadījumu izplatības pakāpi, to veidiem un iemesliem, |
| --- | --- | --- |

3.

Palīdzēt izveidot un nostiprināt tādas nenosodošas ziņošanas un mācību sistēmas par nevēlamiem notikumiem, kuras

a)

sniedz informāciju par kļūdu, nevēlamo notikumu un starpgadījumu izplatības pakāpi, to veidiem un iemesliem,

| b) | mudina veselības aprūpes darbiniekus aktīvi ziņot, izmantojot izstrādātos ziņošanas instrumentus, kas ir pārredzami, taisnīgi un neparedz sodus. Minētajiem ziņošanas instrumentiem būtu jāatšķiras no dalībvalstu disciplinārajām sistēmām un procedūrām attiecībā uz veselības aprūpes darbiniekiem, turklāt vajadzības gadījumā būtu jāprecizē tiesiskie jautājumi saistībā ar veselības aprūpes darbinieku atbildību, |
| --- | --- |

b)

mudina veselības aprūpes darbiniekus aktīvi ziņot, izmantojot izstrādātos ziņošanas instrumentus, kas ir pārredzami, taisnīgi un neparedz sodus. Minētajiem ziņošanas instrumentiem būtu jāatšķiras no dalībvalstu disciplinārajām sistēmām un procedūrām attiecībā uz veselības aprūpes darbiniekiem, turklāt vajadzības gadījumā būtu jāprecizē tiesiskie jautājumi saistībā ar veselības aprūpes darbinieku atbildību,

| c) | sniedz iespējas pacientiem, viņu radiem un citiem neoficiāliem aprūpētājiem ziņot par savu pieredzi, |
| --- | --- |

c)

sniedz iespējas pacientiem, viņu radiem un citiem neoficiāliem aprūpētājiem ziņot par savu pieredzi,

| d) | papildina citas ziņošanas sistēmas par drošību, piemēram, par farmakovigilanci un medicīnas ierīcēm, vienlaikus pēc iespējas izvairoties no ziņošanas dublēšanas. |
| --- | --- |

d)

papildina citas ziņošanas sistēmas par drošību, piemēram, par farmakovigilanci un medicīnas ierīcēm, vienlaikus pēc iespējas izvairoties no ziņošanas dublēšanas.

| 4. | Atbilstīgā līmenī veicināt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību pacientu drošības jomā,






  a) | sekmējot visu veselības aprūpes iestādēs strādājošo veselības aprūpes speciālistu, citu veselības aprūpes darbinieku un attiecīgā pārvaldes un administratīvā personāla starpdisciplināro izglītību un apmācību pacientu drošības jomā, |
| --- | --- | --- |

4.

Atbilstīgā līmenī veicināt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību pacientu drošības jomā,

a)

sekmējot visu veselības aprūpes iestādēs strādājošo veselības aprūpes speciālistu, citu veselības aprūpes darbinieku un attiecīgā pārvaldes un administratīvā personāla starpdisciplināro izglītību un apmācību pacientu drošības jomā,

| b) | ietverot pacientu drošību pirmsdiploma un pēcdiploma studijās, apmācībās darba vietā un sekmējot veselības aprūpes speciālistu profesionālo izaugsmi, |
| --- | --- |

b)

ietverot pacientu drošību pirmsdiploma un pēcdiploma studijās, apmācībās darba vietā un sekmējot veselības aprūpes speciālistu profesionālo izaugsmi,

| c) | apsverot iespēju pilnveidot visu veselības aprūpes darbinieku un attiecīgā pārvaldes un administratīvā personāla pamatiemaņas pacientu drošības jomā, proti, pamatzināšanas, attieksme un vajadzīgās prasmes, lai panāktu drošāku aprūpi, |
| --- | --- |

c)

apsverot iespēju pilnveidot visu veselības aprūpes darbinieku un attiecīgā pārvaldes un administratīvā personāla pamatiemaņas pacientu drošības jomā, proti, pamatzināšanas, attieksme un vajadzīgās prasmes, lai panāktu drošāku aprūpi,

| d) | sniedzot un izplatot informāciju visiem veselības aprūpes darbiniekiem par pacientu drošības standartiem, riska un drošības pasākumiem, ko piemēro, lai mazinātu vai novērstu kļūdas un kaitējumu, tostarp par paraugpraksi, kā arī sekmēt viņu iesaistīšanos, |
| --- | --- |

d)

sniedzot un izplatot informāciju visiem veselības aprūpes darbiniekiem par pacientu drošības standartiem, riska un drošības pasākumiem, ko piemēro, lai mazinātu vai novērstu kļūdas un kaitējumu, tostarp par paraugpraksi, kā arī sekmēt viņu iesaistīšanos,

| e) | sadarbojoties ar organizācijām, kas iesaistītas veselības aprūpes profesionālajā izglītībā, lai nodrošinātu, ka pacientu drošībai pievērsts pietiekoši daudz uzmanības augstākās izglītības mācību plānos un noritošajās veselības aprūpes speciālistu mācībās un apmācībā, tostarp to prasmju pilnveidošanai, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu un īstenotu tās pārmaiņas izturēšanās veidā, kuras vajadzīgas, lai, mainot sistēmu, uzlabotu pacientu drošību. |
| --- | --- |

e)

sadarbojoties ar organizācijām, kas iesaistītas veselības aprūpes profesionālajā izglītībā, lai nodrošinātu, ka pacientu drošībai pievērsts pietiekoši daudz uzmanības augstākās izglītības mācību plānos un noritošajās veselības aprūpes speciālistu mācībās un apmācībā, tostarp to prasmju pilnveidošanai, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu un īstenotu tās pārmaiņas izturēšanās veidā, kuras vajadzīgas, lai, mainot sistēmu, uzlabotu pacientu drošību.

| 5. | Klasificēt un noteikt pacientu drošības līmeni Kopienas mērogā, sadarbojoties savstarpēji un ar Komisiju,






  a) | lai izstrādātu kopīgas definīcijas un terminoloģiju, ņemot vērā starptautiskus standartizācijas centienus, piemēram, Starptautiskā pacientu drošības līmeņa klasifikāciju, kuru šajā jomā izstrādājusi PVO un Eiropas Padome, |
| --- | --- | --- |

5.

Klasificēt un noteikt pacientu drošības līmeni Kopienas mērogā, sadarbojoties savstarpēji un ar Komisiju,

a)

lai izstrādātu kopīgas definīcijas un terminoloģiju, ņemot vērā starptautiskus standartizācijas centienus, piemēram, Starptautiskā pacientu drošības līmeņa klasifikāciju, kuru šajā jomā izstrādājusi PVO un Eiropas Padome,

| b) | lai izstrādātu ticamu un salīdzināmu rādītāju kopumu ar mērķi apzināt drošības problēmas, novērtēt tādas iejaukšanās efektivitāti, kas ir vērsta uz drošības uzlabošanu, un sekmēt dalībvalstu mācīšanos citai no citas. Būtu jāņem vērā valsts līmenī izdarītais un starptautiskas darbības, piemēram, ESAO veselības aprūpes kvalitātes rādītāju projekts un Eiropas Kopienas Veselības rādītāju projekts, |
| --- | --- |

b)

lai izstrādātu ticamu un salīdzināmu rādītāju kopumu ar mērķi apzināt drošības problēmas, novērtēt tādas iejaukšanās efektivitāti, kas ir vērsta uz drošības uzlabošanu, un sekmēt dalībvalstu mācīšanos citai no citas. Būtu jāņem vērā valsts līmenī izdarītais un starptautiskas darbības, piemēram, ESAO veselības aprūpes kvalitātes rādītāju projekts un Eiropas Kopienas Veselības rādītāju projekts,

| c) | lai vāktu un kopīgi izmantotu salīdzināmus datus un informāciju par rezultātiem pacientu drošības jomā veida un skaita izteiksmē, tādējādi vienkāršojot savstarpēju mācīšanos un informējot par izvirzītajām prioritātēm, ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm nākotnē informēt sabiedrību par attiecīgajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

c)

lai vāktu un kopīgi izmantotu salīdzināmus datus un informāciju par rezultātiem pacientu drošības jomā veida un skaita izteiksmē, tādējādi vienkāršojot savstarpēju mācīšanos un informējot par izvirzītajām prioritātēm, ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm nākotnē informēt sabiedrību par attiecīgajiem rādītājiem.

| 6. | Dalīties zināšanās, pieredzē un paraugpraksē, savstarpēji sadarbojoties un sadarbojoties ar Komisiju un citām attiecīgām Eiropas un starptautiskām struktūrām, par






  a) | efektīvu un pārredzamu pacienta drošības programmu, struktūru un politikas izveidi, tostarp ziņošanas un mācību sistēmu izveidi, lai vērstos pret nevēlamiem notikumiem veselības aprūpē, |
| --- | --- | --- |

6.

Dalīties zināšanās, pieredzē un paraugpraksē, savstarpēji sadarbojoties un sadarbojoties ar Komisiju un citām attiecīgām Eiropas un starptautiskām struktūrām, par

a)

efektīvu un pārredzamu pacienta drošības programmu, struktūru un politikas izveidi, tostarp ziņošanas un mācību sistēmu izveidi, lai vērstos pret nevēlamiem notikumiem veselības aprūpē,

| b) | pacientu drošības jomā veikto pasākumu un risinājumu efektivitāti veselības aprūpes iestāžu līmenī un novērtējumam par iespēju pārnest šos pasākumus citās jomās, |
| --- | --- |

b)

pacientu drošības jomā veikto pasākumu un risinājumu efektivitāti veselības aprūpes iestāžu līmenī un novērtējumam par iespēju pārnest šos pasākumus citās jomās,

| c) | savlaicīgiem galvenajiem brīdinājumiem pacientu drošības jomā. |
| --- | --- |

c)

savlaicīgiem galvenajiem brīdinājumiem pacientu drošības jomā.

| 7. | Pilnveidot un veicināt pētniecību pacientu drošības jomā. |
| --- | --- |

7.

Pilnveidot un veicināt pētniecību pacientu drošības jomā.

II.   PAPILDU IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ VESELĪBAS APRŪPĒ IEGŪTU INFEKCIJU PROFILAKSI UN KONTROLI

| 8. | Atbilstīgā līmenī pieņemt un īstenot stratēģiju veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei ar šādiem mērķiem:






  a) | īstenot profilakses un kontroles pasākumus valsts vai reģiona mērogā, lai atbalstītu veselības aprūpē iegūtu infekciju ierobežošanu, konkrēti –






  i) | pēc vajadzības visās veselības aprūpes iestādēs ieviešot standartizētus infekciju profilakses un kontroles pasākumus, kas pamatoti ar riska pakāpi, |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Atbilstīgā līmenī pieņemt un īstenot stratēģiju veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei ar šādiem mērķiem:

a)

īstenot profilakses un kontroles pasākumus valsts vai reģiona mērogā, lai atbalstītu veselības aprūpē iegūtu infekciju ierobežošanu, konkrēti –

i)

pēc vajadzības visās veselības aprūpes iestādēs ieviešot standartizētus infekciju profilakses un kontroles pasākumus, kas pamatoti ar riska pakāpi,

| ii) | veicinot infekcijas profilakses un kontroles pasākumu saskaņotību starp veselības aprūpes sniedzējiem, kas ārstē vai aprūpē konkrētu pacientu, un informāciju par tiem, |
| --- | --- |

ii)

veicinot infekcijas profilakses un kontroles pasākumu saskaņotību starp veselības aprūpes sniedzējiem, kas ārstē vai aprūpē konkrētu pacientu, un informāciju par tiem,

| iii) | pamatnostādnes un ieteikumus darot pieejamus valsts mērogā, |
| --- | --- |

iii)

pamatnostādnes un ieteikumus darot pieejamus valsts mērogā,

| iv) | aicinot pārbaudīt profilakses un kontroles pasākumus, izmantojot strukturālos un procesu rādītājus, kā arī akreditāciju vai sertifikāciju rezultātus; |
| --- | --- |

iv)

aicinot pārbaudīt profilakses un kontroles pasākumus, izmantojot strukturālos un procesu rādītājus, kā arī akreditāciju vai sertifikāciju rezultātus;

| b) | uzlabot infekciju profilaksi un kontroli veselības aprūpes iestāžu līmenī, jo īpaši mudinot, lai veselības aprūpes iestādes piemērotu:






  i) | infekciju profilakses un kontroles programmu, kurā iekļauti tādi aspekti kā organizatoriski un strukturāli noteikumi, diagnostikas un terapijas procedūras (piemēram, mikrobu rezistences novēršana), resursu prasības, uzraudzības mērķi, apmācība un pacientu informēšana, |
| --- | --- | --- |

b)

uzlabot infekciju profilaksi un kontroli veselības aprūpes iestāžu līmenī, jo īpaši mudinot, lai veselības aprūpes iestādes piemērotu:

i)

infekciju profilakses un kontroles programmu, kurā iekļauti tādi aspekti kā organizatoriski un strukturāli noteikumi, diagnostikas un terapijas procedūras (piemēram, mikrobu rezistences novēršana), resursu prasības, uzraudzības mērķi, apmācība un pacientu informēšana,

| ii) | piemēroti organizatoriskas vadības noteikumi, lai izstrādātu un pārraudzītu infekciju profilakses un kontroles programmu, |
| --- | --- |

ii)

piemēroti organizatoriskas vadības noteikumi, lai izstrādātu un pārraudzītu infekciju profilakses un kontroles programmu,

| iii) | piemērota organizatoriska kārtība un kvalificēts personāls, kā uzdevums būtu īstenot infekciju profilakses un kontroles programmu; |
| --- | --- |

iii)

piemērota organizatoriska kārtība un kvalificēts personāls, kā uzdevums būtu īstenot infekciju profilakses un kontroles programmu;

| c) | izveidot vai nostiprināt aktīvas pārraudzības sistēmas






  i) | valsts vai reģiona līmenī






  — | pēc vajadzības regulāri organizējot izplatības pētījumus, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

izveidot vai nostiprināt aktīvas pārraudzības sistēmas

i)

valsts vai reģiona līmenī

—

pēc vajadzības regulāri organizējot izplatības pētījumus,

| — | ņemot vērā, cik svarīga ir konkrētu infekciju veidu pārraudzība, lai izveidotu valsts atsauces datus, ko papildina procesa vai strukturālie rādītāji stratēģijas izvērtējumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, cik svarīga ir konkrētu infekciju veidu pārraudzība, lai izveidotu valsts atsauces datus, ko papildina procesa vai strukturālie rādītāji stratēģijas izvērtējumam,

| — | organizējot savlaicīgu infekcijas atklāšanu un ziņošanu attiecīgai struktūrai, kā norādīts dalībvalsts mērogā, par satraucošiem ar veselības aprūpi saistītiem mikroorganismiem vai veselības aprūpē iegūtu infekciju sakopojumiem, |
| --- | --- |

—

organizējot savlaicīgu infekcijas atklāšanu un ziņošanu attiecīgai struktūrai, kā norādīts dalībvalsts mērogā, par satraucošiem ar veselības aprūpi saistītiem mikroorganismiem vai veselības aprūpē iegūtu infekciju sakopojumiem,

| — | saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskiem noteikumiem (8) ziņojot par Kopienas vai starptautiskas nozīmes infekciju sakopojumiem vai infekciju veidiem, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskiem noteikumiem (8) ziņojot par Kopienas vai starptautiskas nozīmes infekciju sakopojumiem vai infekciju veidiem,

| ii) | veselības aprūpes iestāžu līmenī






  — | veicinot ļoti kvalitatīvu mikrobioloģisko dokumentāciju un slimības vēstures datus, |
| --- | --- | --- |

ii)

veselības aprūpes iestāžu līmenī

—

veicinot ļoti kvalitatīvu mikrobioloģisko dokumentāciju un slimības vēstures datus,

| — | veicot konkrētu infekciju veidu starpgadījumu uzraudzību, ko papildina procesuālie un strukturālie rādītāji, lai novērtētu infekciju kontroles pasākumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

veicot konkrētu infekciju veidu starpgadījumu uzraudzību, ko papildina procesuālie un strukturālie rādītāji, lai novērtētu infekciju kontroles pasākumu īstenošanu,

| — | apsverot iespēju izmantot konkrētu infekcijas veidu un/vai īpašu veselības aprūpē iegūto patogēnu paveidu uzraudzību, lai savlaicīgi atklātu satraucošus ar veselības aprūpi saistītus mikroorganismus vai veselības aprūpē iegūtu infekciju sakopojumus, |
| --- | --- |

—

apsverot iespēju izmantot konkrētu infekcijas veidu un/vai īpašu veselības aprūpē iegūto patogēnu paveidu uzraudzību, lai savlaicīgi atklātu satraucošus ar veselības aprūpi saistītus mikroorganismus vai veselības aprūpē iegūtu infekciju sakopojumus,

| iii) | pēc vajadzības izmantojot uzraudzības metodes un rādītājus, ko ieteicis ECDC, un saslimšanas gadījumu definīcijas, kas pieņemtas Kopienas līmenī saskaņā ar Lēmuma Nr. 2119/98/EC noteikumiem; |
| --- | --- |

iii)

pēc vajadzības izmantojot uzraudzības metodes un rādītājus, ko ieteicis ECDC, un saslimšanas gadījumu definīcijas, kas pieņemtas Kopienas līmenī saskaņā ar Lēmuma Nr. 2119/98/EC noteikumiem;

| d) | veicināt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību,






  i) | dalībvalsts vai reģiona līmenī nosakot un ieviešot specializētas infekciju kontroles apmācību un/vai izglītības programmas infekciju kontroles personālam un stiprinot citu veselības aprūpes darbinieku izglītību par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, |
| --- | --- | --- |

d)

veicināt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību,

i)

dalībvalsts vai reģiona līmenī nosakot un ieviešot specializētas infekciju kontroles apmācību un/vai izglītības programmas infekciju kontroles personālam un stiprinot citu veselības aprūpes darbinieku izglītību par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli,

| ii) | veselības aprūpes iestāžu līmenī






  — | regulāri nodrošinot visam veselības aprūpes personālam, tostarp pārvaldē strādājošajiem, apmācības par higiēnas un infekciju profilakses un kontroles pamatprincipiem, |
| --- | --- | --- |

ii)

veselības aprūpes iestāžu līmenī

—

regulāri nodrošinot visam veselības aprūpes personālam, tostarp pārvaldē strādājošajiem, apmācības par higiēnas un infekciju profilakses un kontroles pamatprincipiem,

| — | regulāri nodrošinot personālam, kuram ir konkrēti uzdevumi saistībā ar veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, padziļinātas apmācības kursus; |
| --- | --- |

—

regulāri nodrošinot personālam, kuram ir konkrēti uzdevumi saistībā ar veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, padziļinātas apmācības kursus;

| e) | uzlabot informāciju, ko veselības aprūpes iestādes sniedz pacientiem,






  i) | darot pieejamu objektīvu un saprotamu informāciju par risku saslimt ar veselības aprūpē iegūtajām infekcijām, par veselības aprūpes iestāžu īstenotajiem pasākumiem, lai tās novērstu, un par to, kā pacienti var palīdzēt novērst minētās infekcijas, |
| --- | --- | --- |

e)

uzlabot informāciju, ko veselības aprūpes iestādes sniedz pacientiem,

i)

darot pieejamu objektīvu un saprotamu informāciju par risku saslimt ar veselības aprūpē iegūtajām infekcijām, par veselības aprūpes iestāžu īstenotajiem pasākumiem, lai tās novērstu, un par to, kā pacienti var palīdzēt novērst minētās infekcijas,

| ii) | nodrošinot speciālu informāciju (piemēram, par profilakses un kontroles pasākumiem) pacientiem, kas ir inficējušies ar veselības aprūpē iegūtajiem patogēniem, |
| --- | --- |

ii)

nodrošinot speciālu informāciju (piemēram, par profilakses un kontroles pasākumiem) pacientiem, kas ir inficējušies ar veselības aprūpē iegūtajiem patogēniem,

| f) | atbalstīt pētniecību tādās jomās kā epidemioloģija, nanotehnoloģiju un nanomateriālu pielietojums, jaunas preventīvas un terapijas tehnoloģijas un iejaukšanās un par infekciju profilakses un kontroles izmaksu lietderību. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt pētniecību tādās jomās kā epidemioloģija, nanotehnoloģiju un nanomateriālu pielietojums, jaunas preventīvas un terapijas tehnoloģijas un iejaukšanās un par infekciju profilakses un kontroles izmaksu lietderību.

| 9. | Lai ieviestu saskaņotu stratēģiju, kas minēta 8. punktā, kā arī lai nodrošinātu informācijas apmaiņu un koordināciju ar Komisiju, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru un citām dalībvalstīm, apsvērt, kā varētu, ja iespējams līdz 2011. gada 9. jūnijam, izveidot starpnozaru mehānismu vai līdzvērtīgas sistēmas, kas atbilstu katras tās dalībvalsts infrastruktūrai, kura darbojas vai ir integrēta pašreizējā starpnozaru mehānismā, kas izveidots saskaņā ar Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu 2002/77/EK par pienācīgu antibakteriālo preparātu izmantošanu cilvēkiem paredzētajās zālēs (9), vai kas būtu integrējamas dalībvalsts infrastruktūrā. |
| --- | --- |

9.

Lai ieviestu saskaņotu stratēģiju, kas minēta 8. punktā, kā arī lai nodrošinātu informācijas apmaiņu un koordināciju ar Komisiju, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru un citām dalībvalstīm, apsvērt, kā varētu, ja iespējams līdz 2011. gada 9. jūnijam, izveidot starpnozaru mehānismu vai līdzvērtīgas sistēmas, kas atbilstu katras tās dalībvalsts infrastruktūrai, kura darbojas vai ir integrēta pašreizējā starpnozaru mehānismā, kas izveidots saskaņā ar Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu 2002/77/EK par pienācīgu antibakteriālo preparātu izmantošanu cilvēkiem paredzētajās zālēs (9), vai kas būtu integrējamas dalībvalsts infrastruktūrā.

III.   NOBEIGUMA IETEIKUMI

| 10. | Izplatīt šā ieteikuma saturu veselības aprūpes organizācijām, profesionālajām struktūrām un izglītības iestādēm, un aicināt tās ievērot tajā ierosinātās pieejas, lai radītu iespēju pārņemt tā pamatelementus ikdienas praksē. |
| --- | --- |

10.

Izplatīt šā ieteikuma saturu veselības aprūpes organizācijām, profesionālajām struktūrām un izglītības iestādēm, un aicināt tās ievērot tajā ierosinātās pieejas, lai radītu iespēju pārņemt tā pamatelementus ikdienas praksē.

| 11. | Līdz 2011. gada 9. jūnijam ziņot Komisijai par tā īstenošanas norisi, un turpmāk pēc Komisijas pieprasījuma, lai veicinātu šā ieteikuma izpildes pārbaudi Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

11.

Līdz 2011. gada 9. jūnijam ziņot Komisijai par tā īstenošanas norisi, un turpmāk pēc Komisijas pieprasījuma, lai veicinātu šā ieteikuma izpildes pārbaudi Kopienas līmenī.

AR ŠO AICINA KOMISIJU:

Līdz 2012. gada 9. jūnijam izstrādāt īstenošanas ziņojumu Padomei, kurā novērtē šā ieteikuma ietekmi, balstoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, lai novērtētu, cik efektīvi ir ierosinātie pasākumi, un vai ir vajadzīga turpmākā rīcība.

Luksemburgā, 2009. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Petr ŠIMERKA

---

(1)  2009. gada 23. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2009. gada 25. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Komisijai izstrādātais tehniskais ziņojums “Uzlabojot pacientu drošību ES”, ko 2008. gadā publicēja RAND Corporation.

4

RAND Corporation

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.)).

5

(6)  Kopienas Sabiedrības veselības programmā (2003–2008) tiek finansēts projekts par pacientu drošības uzlabošanu Eiropā (SIMPATIE), (http://www.simpatie.org).

6

(7)  Piemēram, Padomes secinājumi par mikrobu rezistenci, kas pieņemti 2008. gada 10. jūnijā (dok. 9637/08).

7

(8)  Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2119/98/EK (1998. gada 24. septembris) par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā un Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 34, 5.2.2002., 13. lpp.

9

---

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/7

---

PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 8. jūnijs)

par rīcību reto slimību jomā

2009/C 151/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Retās slimības apdraud ES pilsoņu veselību, jo tās ir slimības, kas apdraud dzīvību vai izraisa hronisku invaliditāti un nav plaši izplatītas, un ir ārkārtīgi komplicētas. Lai gan minētās slimības ir retas, ir tik daudz dažādu šo slimību paveidu, ka ar tām slimo miljoniem cilvēku. |
| --- | --- |

(1)

Retās slimības apdraud ES pilsoņu veselību, jo tās ir slimības, kas apdraud dzīvību vai izraisa hronisku invaliditāti un nav plaši izplatītas, un ir ārkārtīgi komplicētas. Lai gan minētās slimības ir retas, ir tik daudz dažādu šo slimību paveidu, ka ar tām slimo miljoniem cilvēku.

| (2) | Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos par ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem noteiktie principi un galvenās vērtības – universālums, piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgums un solidaritāte – ir ārkārtīgi būtiski pacientiem, kuriem ir retas slimības. |
| --- | --- |

(2)

Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos par ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem noteiktie principi un galvenās vērtības – universālums, piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgums un solidaritāte – ir ārkārtīgi būtiski pacientiem, kuriem ir retas slimības.

| (3) | Kopienas rīcības programmu reto slimību, to skaitā ģenētisko slimību, jomā pieņēma laikposmam no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (3). Šajā programmā definēts, ka retā slimība skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem ES. Pamatojoties uz atjauninātu zinātnisku pārskatīšanu un ņemot vērā gan izplatību, gan saslimšanu biežumu, definīciju pilnveidos, izmantojot Kopienas Otrās veselības aizsardzības programmas (4) resursus. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas rīcības programmu reto slimību, to skaitā ģenētisko slimību, jomā pieņēma laikposmam no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (3). Šajā programmā definēts, ka retā slimība skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem ES. Pamatojoties uz atjauninātu zinātnisku pārskatīšanu un ņemot vērā gan izplatību, gan saslimšanu biežumu, definīciju pilnveidos, izmantojot Kopienas Otrās veselības aizsardzības programmas (4) resursus.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 141/2000 (1999. gada 16. decembris) par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (5) paredz, ka zālēm piešķir statusu “zāles retu slimību ārstēšanai”, ja tās domātas tāda veselības stāvokļa diagnosticēšanai, profilaksei vai ārstēšanai, kurš apdraud dzīvību vai izraisa hronisku invaliditāti, un statusa piemērošanas brīdī Kopienā skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 141/2000 (1999. gada 16. decembris) par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (5) paredz, ka zālēm piešķir statusu “zāles retu slimību ārstēšanai”, ja tās domātas tāda veselības stāvokļa diagnosticēšanai, profilaksei vai ārstēšanai, kurš apdraud dzīvību vai izraisa hronisku invaliditāti, un statusa piemērošanas brīdī Kopienā skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem.

| (5) | Aprēķināts, ka šodien ir atklāti pieci līdz astoņi tūkstoši reto slimību, ar kurām dzīves laikā saslimst no 6 līdz 8 % iedzīvotāju. Citiem vārdiem sakot, lai gan katrai retajai slimībai ir maza izplatība, ar tām kopumā slimo no 27 līdz 36 miljoniem ES iedzīvotāju. Viņu vairākums slimo ar retām slimībām, kuras skar vienu no simts tūkstošiem cilvēku vai pat mazāk. Šādi slimnieki ir jo īpaši izolēti un neaizsargāti. |
| --- | --- |

(5)

Aprēķināts, ka šodien ir atklāti pieci līdz astoņi tūkstoši reto slimību, ar kurām dzīves laikā saslimst no 6 līdz 8 % iedzīvotāju. Citiem vārdiem sakot, lai gan katrai retajai slimībai ir maza izplatība, ar tām kopumā slimo no 27 līdz 36 miljoniem ES iedzīvotāju. Viņu vairākums slimo ar retām slimībām, kuras skar vienu no simts tūkstošiem cilvēku vai pat mazāk. Šādi slimnieki ir jo īpaši izolēti un neaizsargāti.

| (6) | Retām slimībām raksturīga maza izplatība, tās ir specifiskas un tās skar daudzus cilvēkus, tāpēc ir vajadzīga vispārēja pieeja, kura balstītos uz īpašiem un apvienotiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nepieļautu augstu saslimstību vai priekšlaicīgu mirstību, ko iespējams novērst, kā arī uzlabotu slimnieku dzīves kvalitāti vai sociāli ekonomisko potenciālu. |
| --- | --- |

(6)

Retām slimībām raksturīga maza izplatība, tās ir specifiskas un tās skar daudzus cilvēkus, tāpēc ir vajadzīga vispārēja pieeja, kura balstītos uz īpašiem un apvienotiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nepieļautu augstu saslimstību vai priekšlaicīgu mirstību, ko iespējams novērst, kā arī uzlabotu slimnieku dzīves kvalitāti vai sociāli ekonomisko potenciālu.

| (7) | Retās slimības bija viena no prioritātēm Kopienas Sestajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (6), un tās turpina būt prioritāte Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (7), jo, lai attīstītu jaunas reto slimību diagnostikas un ārstēšanas metodes, kā arī veiktu minēto traucējumu epidemioloģisko izpēti, ir nepieciešama vairāku valstu rasta pieeja, lai katrā pētījumā piedalītos vairāk pacientu. |
| --- | --- |

(7)

Retās slimības bija viena no prioritātēm Kopienas Sestajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (6), un tās turpina būt prioritāte Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (7), jo, lai attīstītu jaunas reto slimību diagnostikas un ārstēšanas metodes, kā arī veiktu minēto traucējumu epidemioloģisko izpēti, ir nepieciešama vairāku valstu rasta pieeja, lai katrā pētījumā piedalītos vairāk pacientu.

| (8) | Komisijas 2007. gada 23. oktobra Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013.gadam”, ar kuru izstrādā ES Veselības aizsardzības stratēģiju, atzīts, ka retās slimības ir prioritāte. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2007. gada 23. oktobra Baltajā grāmatā “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013.gadam”, ar kuru izstrādā ES Veselības aizsardzības stratēģiju, atzīts, ka retās slimības ir prioritāte.

| (9) | Lai valstīs, reģionos un vietējā līmenī labāk koordinētu un saskaņotu iniciatīvas cīņai ar retajām slimībām, kā arī uzlabotu pētniecības centru sadarbību, visus šīs jomas valsts rīcību varētu iekļaut reto slimību plānos vai stratēģijās. |
| --- | --- |

(9)

Lai valstīs, reģionos un vietējā līmenī labāk koordinētu un saskaņotu iniciatīvas cīņai ar retajām slimībām, kā arī uzlabotu pētniecības centru sadarbību, visus šīs jomas valsts rīcību varētu iekļaut reto slimību plānos vai stratēģijās.

| (10) | Pēc Orphanet datubāzes datiem no tūkstošiem zināmo reto slimību, kuras iespējams klīniski konstatēt, patlaban Starptautiskajā slimību klasifikatorā (ICD) (10. versija) kodētas ir tikai 250 retās slimības. Tāpēc ir nepieciešams atbilstīgi klasificēt un kodificēt visas retās slimības, lai tās varētu atpazīt un atzīt valsts veselības aizsardzības sistēmās. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Orphanet datubāzes datiem no tūkstošiem zināmo reto slimību, kuras iespējams klīniski konstatēt, patlaban Starptautiskajā slimību klasifikatorā (ICD) (10. versija) kodētas ir tikai 250 retās slimības. Tāpēc ir nepieciešams atbilstīgi klasificēt un kodificēt visas retās slimības, lai tās varētu atpazīt un atzīt valsts veselības aizsardzības sistēmās.

| (11) | 2007. gadā Pasaules veselības organizācija (PVO) sāka ICD 10. versijas pārskatīšanu, lai 2014. gadā Pasaules veselības asamblejā pieņemtu tās jauno 11. versiju. PVO par tematiskās padomdevēju grupas priekšsēdētāju reto slimību jomā iecēla ES Reto slimību darba grupas priekšsēdētāju, kas piedalītos šajā pārskatīšanā, izvirzot priekšlikumus par reto slimību kodificēšanu un klasifikāciju. |
| --- | --- |

(11)

2007. gadā Pasaules veselības organizācija (PVO) sāka ICD 10. versijas pārskatīšanu, lai 2014. gadā Pasaules veselības asamblejā pieņemtu tās jauno 11. versiju. PVO par tematiskās padomdevēju grupas priekšsēdētāju reto slimību jomā iecēla ES Reto slimību darba grupas priekšsēdētāju, kas piedalītos šajā pārskatīšanā, izvirzot priekšlikumus par reto slimību kodificēšanu un klasifikāciju.

| (12) | Ja visām dalībvalstīm izdotos ieviest vienotu reto slimību identifikāciju, ES ieguldījums minētās tematiskās padomdevējas grupas darbā būtu krietni lielāks un rosinātu sadarbību Kopienā reto slimību jomā. |
| --- | --- |

(12)

Ja visām dalībvalstīm izdotos ieviest vienotu reto slimību identifikāciju, ES ieguldījums minētās tematiskās padomdevējas grupas darbā būtu krietni lielāks un rosinātu sadarbību Kopienā reto slimību jomā.

| (13) | 2004. gada jūlijā izveidoja Komisijas Augsta līmeņa grupu veselības aizsardzības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes jomā, lai sapulcinātu ekspertus no visām dalībvalstīm darbam ar praktiskiem ES valstu veselības aizsardzības sistēmu sadarbības aspektiem. Viena no šīs Augsta līmeņa grupas darba grupām galveno uzmanību tagad pievērš Eiropas references tīkliem (ERT) reto slimību jomā. Ir izstrādāti daži kritēriji un principi ERT, tostarp to nozīme cīņai ar retajām slimībām. ERT varētu būt arī izpētes un zināšanu centri, kas rūpējas par citu dalībvalstu pacientiem un vajadzības gadījumā nodrošina, ka ir iespējama turpmāka ārstēšana. |
| --- | --- |

(13)

2004. gada jūlijā izveidoja Komisijas Augsta līmeņa grupu veselības aizsardzības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes jomā, lai sapulcinātu ekspertus no visām dalībvalstīm darbam ar praktiskiem ES valstu veselības aizsardzības sistēmu sadarbības aspektiem. Viena no šīs Augsta līmeņa grupas darba grupām galveno uzmanību tagad pievērš Eiropas references tīkliem (ERT) reto slimību jomā. Ir izstrādāti daži kritēriji un principi ERT, tostarp to nozīme cīņai ar retajām slimībām. ERT varētu būt arī izpētes un zināšanu centri, kas rūpējas par citu dalībvalstu pacientiem un vajadzības gadījumā nodrošina, ka ir iespējama turpmāka ārstēšana.

| (14) | ERT ir sevišķi liela Kopienas pievienotā vērtība, jo minētās slimības ir retas, un tas nozīmē, ka pacientu skaits ir mazs un vienā valstī trūkst speciālo zināšanu. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi apkopot zināšanas Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka visiem reto slimību pacientiem ir vienlīdzīgas iespējas saņemt precīzu informāciju, atbilstīgu un savlaicīgu diagnostiku un augstvērtīgu veselības aprūpi. |
| --- | --- |

(14)

ERT ir sevišķi liela Kopienas pievienotā vērtība, jo minētās slimības ir retas, un tas nozīmē, ka pacientu skaits ir mazs un vienā valstī trūkst speciālo zināšanu. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi apkopot zināšanas Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka visiem reto slimību pacientiem ir vienlīdzīgas iespējas saņemt precīzu informāciju, atbilstīgu un savlaicīgu diagnostiku un augstvērtīgu veselības aprūpi.

| (15) | Eiropas Savienības Reto slimību darba grupas ekspertu grupa 2006. gada decembrī publiskoja ziņojumu “Ieguldījums politikas izstrādē Eiropas sadarbībai par veselības aizsardzības pakalpojumiem un medicīnisko aprūpi reto slimību jomā”, ko adresēja Augsta līmeņa grupai veselības aizsardzības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes jomā. Ekspertu grupas ziņojumā inter alia izklāstīta speciālo zināšanu apzināšana nozīme un uzdevumi, kas šādiem centriem būtu jāpilda.. Tāpat tika panākta vienošanās par to, ka principā un atbilstīgi iespējām būtu jāceļo zināšanām, nevis pašiem pacientiem. Daži šajā ziņojumā norādītie pasākumi ir ietverti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Savienības Reto slimību darba grupas ekspertu grupa 2006. gada decembrī publiskoja ziņojumu “Ieguldījums politikas izstrādē Eiropas sadarbībai par veselības aizsardzības pakalpojumiem un medicīnisko aprūpi reto slimību jomā”, ko adresēja Augsta līmeņa grupai veselības aizsardzības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes jomā. Ekspertu grupas ziņojumā inter alia izklāstīta speciālo zināšanu apzināšana nozīme un uzdevumi, kas šādiem centriem būtu jāpilda.. Tāpat tika panākta vienošanās par to, ka principā un atbilstīgi iespējām būtu jāceļo zināšanām, nevis pašiem pacientiem. Daži šajā ziņojumā norādītie pasākumi ir ietverti šajā ieteikumā.

| (16) | Izrādījies, ka sadarbība un zināšanu apmaiņa starp speciālo zināšanu centriem ir ļoti veiksmīgs veids, kā cīnīties ar retajām slimībām Eiropā. |
| --- | --- |

(16)

Izrādījies, ka sadarbība un zināšanu apmaiņa starp speciālo zināšanu centriem ir ļoti veiksmīgs veids, kā cīnīties ar retajām slimībām Eiropā.

| (17) | Speciālo zināšanu centri varētu sniegt aprūpi pēc daudzdisciplināras pieejas, lai ņemtu vērā to, ka retās slimības izraisa komplicētus un atšķirīgus veselības stāvokļus. |
| --- | --- |

(17)

Speciālo zināšanu centri varētu sniegt aprūpi pēc daudzdisciplināras pieejas, lai ņemtu vērā to, ka retās slimības izraisa komplicētus un atšķirīgus veselības stāvokļus.

| (18) | Retās slimības, kuras raksturo nelielais pacientu skaits un vajadzīgo zināšanu un speciālo zināšanu trūkums, ir atsevišķa joma, kurā īpaši liela nozīme ir Eiropas pievienotajai vērtībai. To var radīt īpaši tad, ja apkopo dalībvalstīs izkaisītās speciālās zināšanas par retajām slimībām. |
| --- | --- |

(18)

Retās slimības, kuras raksturo nelielais pacientu skaits un vajadzīgo zināšanu un speciālo zināšanu trūkums, ir atsevišķa joma, kurā īpaši liela nozīme ir Eiropas pievienotajai vērtībai. To var radīt īpaši tad, ja apkopo dalībvalstīs izkaisītās speciālās zināšanas par retajām slimībām.

| (19) | Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka dalībvalstis aktīvi iesaistās dažu vienotu instrumentu izstrādē, kuri paredzēti Komisijas 2008. gada 11. novembra paziņojumā “Retās slimības – Eiropas mērogā risināmie uzdevumi”, jo īpaši par diagnostiku un medicīnisko aprūpi un Eiropas pamatnostādnēm par populācijas skrīningu. Līdzīgi varētu rīkoties saistībā ar novērtējuma ziņojumiem par zāļu retu slimību ārstēšanai terapeitisko pievienoto vērtību, kuri varētu paātrināt cenu veidošanu valsts līmenī un tādā veidā ļaut reto slimību pacientiem ātrāk saņemt zāles retu slimību ārstēšanai. |
| --- | --- |

(19)

Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka dalībvalstis aktīvi iesaistās dažu vienotu instrumentu izstrādē, kuri paredzēti Komisijas 2008. gada 11. novembra paziņojumā “Retās slimības – Eiropas mērogā risināmie uzdevumi”, jo īpaši par diagnostiku un medicīnisko aprūpi un Eiropas pamatnostādnēm par populācijas skrīningu. Līdzīgi varētu rīkoties saistībā ar novērtējuma ziņojumiem par zāļu retu slimību ārstēšanai terapeitisko pievienoto vērtību, kuri varētu paātrināt cenu veidošanu valsts līmenī un tādā veidā ļaut reto slimību pacientiem ātrāk saņemt zāles retu slimību ārstēšanai.

| (20) | PVO definēja, ka veidot pacientu atbildības apziņu ir “veselības priekšnosacījums”, un mudināja “aktīvi sadarboties un izstrādāt pacientu pašpalīdzības stratēģiju, lai uzlabotu hroniski slimu cilvēku veselību un dzīves kvalitāti.” (8) Šajā ziņā neatkarīgu pacientu grupas ir svarīgas gan tāpēc, ka tās tieši atbalsta indivīdus, kuri sadzīvo ar slimību, gan tāpēc, ka tās veic kolektīvu darbu, lai uzlabotu reto slimību pacientu kopienas un nākamo paaudžu dzīves apstākļus kopumā. |
| --- | --- |

(20)

PVO definēja, ka veidot pacientu atbildības apziņu ir “veselības priekšnosacījums”, un mudināja “aktīvi sadarboties un izstrādāt pacientu pašpalīdzības stratēģiju, lai uzlabotu hroniski slimu cilvēku veselību un dzīves kvalitāti.” (8) Šajā ziņā neatkarīgu pacientu grupas ir svarīgas gan tāpēc, ka tās tieši atbalsta indivīdus, kuri sadzīvo ar slimību, gan tāpēc, ka tās veic kolektīvu darbu, lai uzlabotu reto slimību pacientu kopienas un nākamo paaudžu dzīves apstākļus kopumā.

| (21) | Dalībvalstīm būtu jācenšas iesaistīt pacientus un pacientu pārstāvjus politikas procesos un jāmēģina sekmēt pacientu grupu darbības. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm būtu jācenšas iesaistīt pacientus un pacientu pārstāvjus politikas procesos un jāmēģina sekmēt pacientu grupu darbības.

| (22) | Izpētes un veselības aprūpes infrastruktūru attīstīšanai reto slimību jomā nepieciešami ilgtermiņa projekti un tāpēc arī atbilstīgs finansiāls ieguldījums, lai ilgtermiņā nodrošinātu to ilgtspējību. Šāds ieguldījums acīmredzami palielinātu sinerģiju ar projektiem, kas izstrādāti saistībā ar Kopienas Otro programmu veselības aizsardzības jomā, Septīto pamatprogrammu pētniecībai un attīstībai un minētās programmas turpinošajām programmām, |
| --- | --- |

(22)

Izpētes un veselības aprūpes infrastruktūru attīstīšanai reto slimību jomā nepieciešami ilgtermiņa projekti un tāpēc arī atbilstīgs finansiāls ieguldījums, lai ilgtermiņā nodrošinātu to ilgtspējību. Šāds ieguldījums acīmredzami palielinātu sinerģiju ar projektiem, kas izstrādāti saistībā ar Kopienas Otro programmu veselības aizsardzības jomā, Septīto pamatprogrammu pētniecībai un attīstībai un minētās programmas turpinošajām programmām,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM.

I.   PLĀNI UN STRATĒĢIJAS RETU SLIMĪBU JOMĀ

| 1. | atbilstīgā līmenī izveidot un īstenot plānus un stratēģijas reto slimību jomā vai apzināt piemērotus pasākumus citās sabiedrības veselības aizsardzības stratēģijās, lai censtos nodrošināt to, ka pacientiem ar retām slimībām ir piekļuve kvalitatīvai aprūpei, tostarp diagnostikai, ārstēšanai, adaptāciju tiem, kas ir slimi, un, ja iespējams, efektīvas zāles retu slimību ārstēšanai, un jo īpaši:






  a) | pēc iespējas ātrāk un vēlams līdz 2013. gada beigām izstrādāt un pieņemt vispārēju un integrētu plānu vai stratēģiju, kuru mērķis ir dalībvalstu veselības aizsardzības un sociālajās sistēmās vadīt un strukturēt visus saistītos pasākumus reto slimību jomā; |
| --- | --- | --- |

1.

atbilstīgā līmenī izveidot un īstenot plānus un stratēģijas reto slimību jomā vai apzināt piemērotus pasākumus citās sabiedrības veselības aizsardzības stratēģijās, lai censtos nodrošināt to, ka pacientiem ar retām slimībām ir piekļuve kvalitatīvai aprūpei, tostarp diagnostikai, ārstēšanai, adaptāciju tiem, kas ir slimi, un, ja iespējams, efektīvas zāles retu slimību ārstēšanai, un jo īpaši:

a)

pēc iespējas ātrāk un vēlams līdz 2013. gada beigām izstrādāt un pieņemt vispārēju un integrētu plānu vai stratēģiju, kuru mērķis ir dalībvalstu veselības aizsardzības un sociālajās sistēmās vadīt un strukturēt visus saistītos pasākumus reto slimību jomā;

| b) | veikt pasākumus, lai esošās un gaidāmās iniciatīvas vietējā, reģionu un valstu līmenī iekļautu vispārējas pieejas plānos vai stratēģijās; |
| --- | --- |

b)

veikt pasākumus, lai esošās un gaidāmās iniciatīvas vietējā, reģionu un valstu līmenī iekļautu vispārējas pieejas plānos vai stratēģijās;

| c) | plānos vai stratēģijās izvirzīt dažas prioritātes ar konkrētiem mērķiem un turpmākās rīcības mehānismiem; |
| --- | --- |

c)

plānos vai stratēģijās izvirzīt dažas prioritātes ar konkrētiem mērķiem un turpmākās rīcības mehānismiem;

| d) | ņemt vērā, ka Eiropas projektā par valstu rīcību izstrādi reto slimību jomā (EUROPLAN) valstīs attiecīgās iestādes izstrādā pamatnostādnes un ieteikumus valsts pasākumiem reto slimību jomā, kuri Kopienas pirmajā rīcības programmā sabiedrības veselības aizsardzības jomā izraudzīti finansējumam no 2008. līdz 2011. gadam (9). |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā, ka Eiropas projektā par valstu rīcību izstrādi reto slimību jomā (EUROPLAN) valstīs attiecīgās iestādes izstrādā pamatnostādnes un ieteikumus valsts pasākumiem reto slimību jomā, kuri Kopienas pirmajā rīcības programmā sabiedrības veselības aizsardzības jomā izraudzīti finansējumam no 2008. līdz 2011. gadam (9).

II.   RETO SLIMĪBU ATBILSTĪGI DEFINĒŠANA, KODIFICĒŠANA UN UZSKAITĪŠANA

| 2. | Kopienas mēroga politikas nolūkam izstrādāt vienotu reto slimību definīciju, kurā noteikts, ka tās ir slimības, kuras skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem. |
| --- | --- |

2.

Kopienas mēroga politikas nolūkam izstrādāt vienotu reto slimību definīciju, kurā noteikts, ka tās ir slimības, kuras skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem.

| 3. | Censties nodrošināt, ka retās slimības tiek atbilstīgi kodificētas un ir atrodamas visās veselības aizsardzības informācijas sistēmās, tādējādi veicinot, ka valsts veselības aprūpes un zāļu iegādes kompensācijas sistēmās slimība ir pienācīgi atzīta, pamatojoties uz Starptautisko slimību klasifikatoru un ievērojot valsts procedūras. |
| --- | --- |

3.

Censties nodrošināt, ka retās slimības tiek atbilstīgi kodificētas un ir atrodamas visās veselības aizsardzības informācijas sistēmās, tādējādi veicinot, ka valsts veselības aprūpes un zāļu iegādes kompensācijas sistēmās slimība ir pienācīgi atzīta, pamatojoties uz Starptautisko slimību klasifikatoru un ievērojot valsts procedūras.

| 4. | Aktīvi līdzdarboties Eiropas Savienības viegli izmantojamas un dinamiskas reto slimību uzskaites sistēmas izveidē, kuras pamatā ir Orphanet tīkls un citi esošie tīkli, kā minēts Komisijas paziņojumā par retajām slimībām. |
| --- | --- |

4.

Aktīvi līdzdarboties Eiropas Savienības viegli izmantojamas un dinamiskas reto slimību uzskaites sistēmas izveidē, kuras pamatā ir Orphanet tīkls un citi esošie tīkli, kā minēts Komisijas paziņojumā par retajām slimībām.

| 5. | Apsvērt visos attiecīgos līmeņos, tostarp Kopienas līmenī, atbalstīt, no vienas puses, specifiskus informācijas tīklus par slimībām, un, no otras puses, reģistrus un datubāzes epidemioloģiskiem nolūkiem, tajā pat laikā ņemot vērā neatkarīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

5.

Apsvērt visos attiecīgos līmeņos, tostarp Kopienas līmenī, atbalstīt, no vienas puses, specifiskus informācijas tīklus par slimībām, un, no otras puses, reģistrus un datubāzes epidemioloģiskiem nolūkiem, tajā pat laikā ņemot vērā neatkarīgu pārvaldību.

III.   RETO SLIMĪBU IZPĒTE

| 6. | Valsts un Kopienas sistēmās apzināt esošos pētījumus un pētījumu resursus, lai reto slimību jomā atspoguļotu jaunākos sasniegumus, izvērtētu pētniecības vidi un uzlabotu koordināciju ar Kopienas, valsts un reģionu līmeņa programmām. |
| --- | --- |

6.

Valsts un Kopienas sistēmās apzināt esošos pētījumus un pētījumu resursus, lai reto slimību jomā atspoguļotu jaunākos sasniegumus, izvērtētu pētniecības vidi un uzlabotu koordināciju ar Kopienas, valsts un reģionu līmeņa programmām.

| 7. | Apzināt, kādas ir fundamentālo pētījumu, klīniskās izpētes, praktiskās izpētes un sociālās pētniecības vajadzības un prioritātes reto slimību jomā, apzināt iespējas tās sekmēt un veicināt starpdisciplīnu pieejas, kuras balstītas uz sadarbību un kuras papildus izskatītu valsts un Kopienas programmās. |
| --- | --- |

7.

Apzināt, kādas ir fundamentālo pētījumu, klīniskās izpētes, praktiskās izpētes un sociālās pētniecības vajadzības un prioritātes reto slimību jomā, apzināt iespējas tās sekmēt un veicināt starpdisciplīnu pieejas, kuras balstītas uz sadarbību un kuras papildus izskatītu valsts un Kopienas programmās.

| 8. | Sekmēt valstu pētnieku piedalīšanos pētījumu projektos par retajām slimībām, kurus finansē visos attiecīgos līmeņos, tostarp Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

8.

Sekmēt valstu pētnieku piedalīšanos pētījumu projektos par retajām slimībām, kurus finansē visos attiecīgos līmeņos, tostarp Kopienas līmenī.

| 9. | Iekļaut plānos vai stratēģijās noteikumus, kas paredzēti, lai sekmētu pētniecību reto slimību jomā. |
| --- | --- |

9.

Iekļaut plānos vai stratēģijās noteikumus, kas paredzēti, lai sekmētu pētniecību reto slimību jomā.

| 10. | Kopā ar Komisiju sekmēt to, lai attīstītu sadarbību ar trešām valstīm, kuras aktīvi pēta retās slimības, un plašākā mērogā sadarboties ar tām, lai apmainītos ar informāciju un dalītos ar zināšanām. |
| --- | --- |

10.

Kopā ar Komisiju sekmēt to, lai attīstītu sadarbību ar trešām valstīm, kuras aktīvi pēta retās slimības, un plašākā mērogā sadarboties ar tām, lai apmainītos ar informāciju un dalītos ar zināšanām.

IV.   SPECIĀLO ZINĀŠANU CENTRI UN EIROPAS REFERENCES TĪKLI RETO SLIMĪBU JOMĀ

| 11. | Līdz 2013. gada beigām apzināt atbilstīgus valsts speciālo zināšanu centrus savas valsts teritorijā un apsvērt veicināt speciālo zināšanu centru izveidi. |
| --- | --- |

11.

Līdz 2013. gada beigām apzināt atbilstīgus valsts speciālo zināšanu centrus savas valsts teritorijā un apsvērt veicināt speciālo zināšanu centru izveidi.

| 12. | Sekmēt speciālo zināšanu centru dalību Eiropas references tīklos, ievērojot valstu kompetenci un noteikumus par to apstiprināšanu un atzīšanu. |
| --- | --- |

12.

Sekmēt speciālo zināšanu centru dalību Eiropas references tīklos, ievērojot valstu kompetenci un noteikumus par to apstiprināšanu un atzīšanu.

| 13. | Organizēt tādu pacientu aprūpi, kas sirgst ar retām slimībām, nodibinot sadarbību ar attiecīgajiem ekspertiem un veicot profesionāļu un zināšanu apmaiņu valsts līmenī vai vajadzības gadījumā ar citām valstīm. |
| --- | --- |

13.

Organizēt tādu pacientu aprūpi, kas sirgst ar retām slimībām, nodibinot sadarbību ar attiecīgajiem ekspertiem un veicot profesionāļu un zināšanu apmaiņu valsts līmenī vai vajadzības gadījumā ar citām valstīm.

| 14. | Atbalstīt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, piemēram, telemedicīnas, izmantošanu, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu piekļūšanu nepieciešamajai īpašajai veselības aprūpei no attāluma. |
| --- | --- |

14.

Atbalstīt informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, piemēram, telemedicīnas, izmantošanu, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu piekļūšanu nepieciešamajai īpašajai veselības aprūpei no attāluma.

| 15. | Plānos vai stratēģijās iekļaut nosacījumus īpašo zināšanu un ekspertīzes izplatīšanai un to plūsmai, lai atvieglotu pacientu ārstēšanu netālu no dzīves vietas. |
| --- | --- |

15.

Plānos vai stratēģijās iekļaut nosacījumus īpašo zināšanu un ekspertīzes izplatīšanai un to plūsmai, lai atvieglotu pacientu ārstēšanu netālu no dzīves vietas.

| 16. | Mudināt veidot speciālo zināšanu centrus, pamatojoties uz daudzdisciplināru aprūpes pieeju reto slimību ārstēšanā. |
| --- | --- |

16.

Mudināt veidot speciālo zināšanu centrus, pamatojoties uz daudzdisciplināru aprūpes pieeju reto slimību ārstēšanā.

V.   SPECIĀLO ZINĀŠANU PAR RETAJĀM SLIMĪBĀM APKOPOŠANA EIROPAS LĪMENĪ

| 17. | Vākt valsts speciālās zināšanas par retajām slimībām un veicināt to apkopošanu ar Eiropas partneru speciālajām zināšanām, lai atbalstītu:






  a) | paraugprakses apmaiņu diagnostikas līdzekļu un veselības aprūpes jomā, kā arī izglītību un sociālo aprūpi reto slimību jomā; |
| --- | --- | --- |

17.

Vākt valsts speciālās zināšanas par retajām slimībām un veicināt to apkopošanu ar Eiropas partneru speciālajām zināšanām, lai atbalstītu:

a)

paraugprakses apmaiņu diagnostikas līdzekļu un veselības aprūpes jomā, kā arī izglītību un sociālo aprūpi reto slimību jomā;

| b) | to, ka atbilstīgi izglīto un apmāca visus veselības aprūpes speciālistus, lai viņus informētu par šo slimību esamību un līdzekļiem, kas pieejami, lai šīs slimības ārstētu; |
| --- | --- |

b)

to, ka atbilstīgi izglīto un apmāca visus veselības aprūpes speciālistus, lai viņus informētu par šo slimību esamību un līdzekļiem, kas pieejami, lai šīs slimības ārstētu;

| c) | to, ka izstrādā medicīnisko apmācību jomās, kas saistītas ar reto slimību diagnozi un pārvaldību (piemēram, ģenētika, imunoloģija, neiroloģija, onkoloģija, pediatrija); |
| --- | --- |

c)

to, ka izstrādā medicīnisko apmācību jomās, kas saistītas ar reto slimību diagnozi un pārvaldību (piemēram, ģenētika, imunoloģija, neiroloģija, onkoloģija, pediatrija);

| d) | Eiropas pamatnostādņu izveidošanu diagnostikas testu un populācijas skrīninga jomā, tajā pat laikā ņemot vērā valstu lēmumus un kompetenci; |
| --- | --- |

d)

Eiropas pamatnostādņu izveidošanu diagnostikas testu un populācijas skrīninga jomā, tajā pat laikā ņemot vērā valstu lēmumus un kompetenci;

| e) | to, ka kopīgi izmanto dalībvalstu novērtējuma ziņojumus par zāļu reto slimību ārstēšanai pievienoto terapeitisko vai klīnisko vērtību Kopienas līmenī, kad tiek vāktas attiecīgas speciālās zināšanas un ekspertīze, lai reto slimību pacienti ātrāk saņemtu zāles retu slimību ārstēšanai. |
| --- | --- |

e)

to, ka kopīgi izmanto dalībvalstu novērtējuma ziņojumus par zāļu reto slimību ārstēšanai pievienoto terapeitisko vai klīnisko vērtību Kopienas līmenī, kad tiek vāktas attiecīgas speciālās zināšanas un ekspertīze, lai reto slimību pacienti ātrāk saņemtu zāles retu slimību ārstēšanai.

VI.   PACIENTU ORGANIZĀCIJU LĪDZDALĪBA

| 18. | Konsultēt pacientus un pacientu pārstāvjus par politiku reto slimību jomā un atvieglot pacientu piekļuvi atjauninātai informācijai par retajām slimībām. |
| --- | --- |

18.

Konsultēt pacientus un pacientu pārstāvjus par politiku reto slimību jomā un atvieglot pacientu piekļuvi atjauninātai informācijai par retajām slimībām.

| 19. | Sekmēt pacientu organizāciju pasākumus, piemēram, izpratnes vairošanu, kompetences veidošanu un izglītošanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, sadarbības tīklu veidošanu un ļoti izolētu pacientu apzināšanu. |
| --- | --- |

19.

Sekmēt pacientu organizāciju pasākumus, piemēram, izpratnes vairošanu, kompetences veidošanu un izglītošanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, sadarbības tīklu veidošanu un ļoti izolētu pacientu apzināšanu.

VII.   ILGTSPĒJĪBA

| 20. | Kopā ar Komisiju ar atbilstīgu finansēšanas un sadarbības mehānismu palīdzību censties nodrošināt tādu infrastruktūru ilgtspējību, kas saistītas ar reto slimību pētniecību, veselības aprūpi un informēšanu par tām, |
| --- | --- |

20.

Kopā ar Komisiju ar atbilstīgu finansēšanas un sadarbības mehānismu palīdzību censties nodrošināt tādu infrastruktūru ilgtspējību, kas saistītas ar reto slimību pētniecību, veselības aprūpi un informēšanu par tām,

AR ŠO AICINA KOMISIJU.

| 1. | Līdz 2013. gada beigām un lai atļautu iesniegt priekšlikumus jebkādai gaidāmai Kopienas rīcības programmai veselības aizsardzības jomā, izstrādāt šā ieteikuma, kas adresēts Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, īstenošanas ziņojumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, kurām būtu jāizskata ierosināto pasākumu efektivitāte un jāapsver turpmākās rīcības nepieciešamība, lai uzlabotu reto slimību slimnieku un viņu ģimenes locekļu dzīvi. |
| --- | --- |

1.

Līdz 2013. gada beigām un lai atļautu iesniegt priekšlikumus jebkādai gaidāmai Kopienas rīcības programmai veselības aizsardzības jomā, izstrādāt šā ieteikuma, kas adresēts Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, īstenošanas ziņojumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, kurām būtu jāizskata ierosināto pasākumu efektivitāte un jāapsver turpmākās rīcības nepieciešamība, lai uzlabotu reto slimību slimnieku un viņu ģimenes locekļu dzīvi.

| 2. | Regulāri informēt Padomi par turpmākajiem pasākumiem pēc Komisijas paziņojuma par retajām slimībām. |
| --- | --- |

2.

Regulāri informēt Padomi par turpmākajiem pasākumiem pēc Komisijas paziņojuma par retajām slimībām.

Luksemburgā, 2009. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Petr ŠIMERKA

---

(1)  2009. gada 23. aprīļa Normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2009. gada 25. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1295/1999/EK (1999. gada 29. aprīlis), ar ko pieņem programmu Kopienas rīcībai attiecībā uz retām slimībām sabiedrības veselības aizsardzības rīcības jomā (1999–2003) (OV L 155, 22.6.1999., 1. lpp.). Lēmums atcelts ar Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1350/2007/EK (2007. gada 23. oktobris), ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.).

4

(5)  OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1513/2002/EK (2002. gada 27. jūnijs) par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  http://www.euro.who.int/Document/E88086.pdf

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1786/2002/EK (2002. gada 23. septembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008) (OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.).

9

---

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/11

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu

2009/C 151/03

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un it īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā 2008. gada 14. novembrī nosūtīto lūgumu EDAU sniegt atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 14. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADA PIEZĪMES

| 1. | Komisija 2008. gada 14. novembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu, (turpmāk – “priekšlikums”). Komisija priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai tas sniegtu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 28. panta 2. punktu (1). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 14. novembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu, (turpmāk – “priekšlikums”). Komisija priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai tas sniegtu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) 45/2001 28. panta 2. punktu (1).

| 2. | Tajā pašā dienā Komisija pieņēma divus citus instrumentus kā daļu no zivsaimniecības tiesību aktu kopuma. Pirmkārt, Komisija pieņēma Paziņojumu par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Otrkārt, tā pieņēma arī Komisijas dienestu darba dokumentu (ietekmes novērtējumu), kas pievienots priekšlikumam Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Abi minētie dokumenti un priekšlikums veidoja dokumentu kopumu, ko nosūtīja EDAU atzinuma saņemšanai. |
| --- | --- |

2.

Tajā pašā dienā Komisija pieņēma divus citus instrumentus kā daļu no zivsaimniecības tiesību aktu kopuma. Pirmkārt, Komisija pieņēma Paziņojumu par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Otrkārt, tā pieņēma arī Komisijas dienestu darba dokumentu (ietekmes novērtējumu), kas pievienots priekšlikumam Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Abi minētie dokumenti un priekšlikums veidoja dokumentu kopumu, ko nosūtīja EDAU atzinuma saņemšanai.

| 3. | Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis, kas izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2), ir garantēt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. |
| --- | --- |

3.

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis, kas izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2), ir garantēt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus.

| 4. | Ar priekšlikumu izveido Kopienas sistēmu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu kontrolei, uzraudzībai, pārraudzībai, inspekcijai un izpildei. |
| --- | --- |

4.

Ar priekšlikumu izveido Kopienas sistēmu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu kontrolei, uzraudzībai, pārraudzībai, inspekcijai un izpildei.

| 5. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam ir lūgts sniegt atzinumu šajā jautājumā, un par to, ka priekšlikuma apsvērumos ietverta atsauce uz šo atzinumu, līdzīgi kā tas darīts vairākos citos tiesību aktos, par kuriem EDAU ir lūgts atzinums saskaņā ar Regulu (EK) 45/2001. |
| --- | --- |

5.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka viņam ir lūgts sniegt atzinumu šajā jautājumā, un par to, ka priekšlikuma apsvērumos ietverta atsauce uz šo atzinumu, līdzīgi kā tas darīts vairākos citos tiesību aktos, par kuriem EDAU ir lūgts atzinums saskaņā ar Regulu (EK) 45/2001.

| 6. | EDAU atgādina, ka 2008. gada 3. oktobrī tas sniedza neoficiālus komentārus par priekšlikuma projektu. Minētajos komentāros viņš uzsvēra, ka datu aizsardzības tiesiskais regulējums ir jāņem vērā ne tikai attiecībā uz personas datu nodošanu un apmaiņu, bet arī attiecībā uz tādu datu vākšanu. |
| --- | --- |

6.

EDAU atgādina, ka 2008. gada 3. oktobrī tas sniedza neoficiālus komentārus par priekšlikuma projektu. Minētajos komentāros viņš uzsvēra, ka datu aizsardzības tiesiskais regulējums ir jāņem vērā ne tikai attiecībā uz personas datu nodošanu un apmaiņu, bet arī attiecībā uz tādu datu vākšanu.

| 7. | Visbeidzot, EDAU uzsver, ka šajā atzinumā izskatīti tikai daži priekšlikuma noteikumi, proti, 36. līdz 38. apsvērums un 102. līdz 108. pants. |
| --- | --- |

7.

Visbeidzot, EDAU uzsver, ka šajā atzinumā izskatīti tikai daži priekšlikuma noteikumi, proti, 36. līdz 38. apsvērums un 102. līdz 108. pants.

II.   PRIEKŠVĒSTURE UN KONTEKSTS

| 8. | Ir dažādi iemesli, kāpēc datu aizsardzības noteikumi ir svarīgi saistībā ar šo regulu. Pirmkārt, priekšlikumā paredzēta dažādu datu apstrāde, un dažos gadījumos tādus datus var uzskatīt par personas datiem. Piemēram, kad ir vajadzīga kuģa identifikācija, tajā parasti iekļauj atsauci uz kuģa kapteini vai viņa pārstāvi. Dažos priekšlikuma noteikumos ir skaidri uzsvērts, ka ir jāpaziņo kuģa īpašnieka vai kapteiņa vārds. Tādos gadījumos dati attiecas ne tikai uz kuģi, bet arī uz identificējamām personām, kas ietekmē to, kā kuģi izmanto un kā nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Turklāt priekšlikumā ir paredzēta minēto datu nosūtīšana un informācijas apmaiņa gan starp dalībvalstīm, gan ar Komisiju vai Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. EDAU arī norāda, ka priekšlikumā paredzēta apkopotu datu izmantošana atsevišķos gadījumos. Visos minētajos aspektos ir jāievēro datu aizsardzības tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

8.

Ir dažādi iemesli, kāpēc datu aizsardzības noteikumi ir svarīgi saistībā ar šo regulu. Pirmkārt, priekšlikumā paredzēta dažādu datu apstrāde, un dažos gadījumos tādus datus var uzskatīt par personas datiem. Piemēram, kad ir vajadzīga kuģa identifikācija, tajā parasti iekļauj atsauci uz kuģa kapteini vai viņa pārstāvi. Dažos priekšlikuma noteikumos ir skaidri uzsvērts, ka ir jāpaziņo kuģa īpašnieka vai kapteiņa vārds. Tādos gadījumos dati attiecas ne tikai uz kuģi, bet arī uz identificējamām personām, kas ietekmē to, kā kuģi izmanto un kā nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu. Turklāt priekšlikumā ir paredzēta minēto datu nosūtīšana un informācijas apmaiņa gan starp dalībvalstīm, gan ar Komisiju vai Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. EDAU arī norāda, ka priekšlikumā paredzēta apkopotu datu izmantošana atsevišķos gadījumos. Visos minētajos aspektos ir jāievēro datu aizsardzības tiesiskais regulējums.

| 9. | EDAU ir gandarīts par to, ka priekšlikumā skaidri noteikts, ka Eiropas tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā (Direktīva 95/46/EK (3) un Regula (EK) Nr. 45/2001) piemēro personas datu apstrādei, ko, piemērojot regulu, veic dalībvalstis vai Komisija. Šie principi ir ietverti gan 36. līdz 38. apsvērumā, gan 104. un 105. pantā. |
| --- | --- |

9.

EDAU ir gandarīts par to, ka priekšlikumā skaidri noteikts, ka Eiropas tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā (Direktīva 95/46/EK (3) un Regula (EK) Nr. 45/2001) piemēro personas datu apstrādei, ko, piemērojot regulu, veic dalībvalstis vai Komisija. Šie principi ir ietverti gan 36. līdz 38. apsvērumā, gan 104. un 105. pantā.

| 10. | Neapšaubāmi, un kā noteikts apsvērumos, lai panāktu tiesisko noteiktību un pārskatāmību un lai nodrošinātu pamattiesību aizsardzību, it īpaši tiesības uz personas privātās dzīves un personas datu aizsardzību, ir vajadzīgi skaidri personas datu apstrādes noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Neapšaubāmi, un kā noteikts apsvērumos, lai panāktu tiesisko noteiktību un pārskatāmību un lai nodrošinātu pamattiesību aizsardzību, it īpaši tiesības uz personas privātās dzīves un personas datu aizsardzību, ir vajadzīgi skaidri personas datu apstrādes noteikumi.

III.   PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA UN DATU KONFIDENCIALITĀTE

| 11. | Priekšlikuma 104. pants attiecas tieši uz personas datu aizsardzību, bet 105. pants attiecas uz konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Pirmais no minētajiem pantiem attiecas uz Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteiktajiem vispārīgajiem principiem, turpretī otrajā sīkāk izvērsti specifiski aspekti, kas attiecas uz apstrādātu datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

11.

Priekšlikuma 104. pants attiecas tieši uz personas datu aizsardzību, bet 105. pants attiecas uz konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Pirmais no minētajiem pantiem attiecas uz Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteiktajiem vispārīgajiem principiem, turpretī otrajā sīkāk izvērsti specifiski aspekti, kas attiecas uz apstrādātu datu konfidencialitāti.

| 12. | EDAU ir gandarīts par ierobežojumiem un atsaucēm, kas abos pantos ietvertas attiecībā uz fizisku personu datu lietošanu un nosūtīšanu, ņemot vērā Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

12.

EDAU ir gandarīts par ierobežojumiem un atsaucēm, kas abos pantos ietvertas attiecībā uz fizisku personu datu lietošanu un nosūtīšanu, ņemot vērā Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 13. | EDAU vēlētos izteikt piezīmes par 104. panta 2. punktu, saskaņā ar ko “fizisku personu vārdus nepaziņo Komisijai vai citai dalībvalstij, izņemot gadījumus, kad šāda paziņošana ir izteikti paredzēta šajā regulā vai ir vajadzīga, lai novērstu pārkāpumus, apsūdzētu tajos vai verificētu šķietamus pārkāpumus. Šā panta 1. punktā minētos datus nepārraida, ja vien tie nav apkopoti ar citiem datiem formā, kas neļauj tieši vai netieši identificēt fiziskas personas.” Pirmkārt, EDAU uzskata, ka 104. panta 2. punkta formulējuma lieki ierobežo aizsardzības darbības jomu. Tekstā būtu skaidri jānorāda, ka aizsardzība attiecas ne tikai uz fizisku personu vārdu nodošanu, bet arī uz citiem personas datiem (4). Tālab viņš līdz pārskatīt minēto formulējumu, lai ietvertu šo aspektu. Turklāt EDAU ierosinātu grozīt arī punkta otro teikumu, lai tā sākums būtu “Šajā pantā minētos datus... ”, lai nodrošinātu konsekvenci, jo panta 1. punktā galvenokārt ir ietverta atsauce uz Kopienas tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

13.

EDAU vēlētos izteikt piezīmes par 104. panta 2. punktu, saskaņā ar ko “fizisku personu vārdus nepaziņo Komisijai vai citai dalībvalstij, izņemot gadījumus, kad šāda paziņošana ir izteikti paredzēta šajā regulā vai ir vajadzīga, lai novērstu pārkāpumus, apsūdzētu tajos vai verificētu šķietamus pārkāpumus. Šā panta 1. punktā minētos datus nepārraida, ja vien tie nav apkopoti ar citiem datiem formā, kas neļauj tieši vai netieši identificēt fiziskas personas.” Pirmkārt, EDAU uzskata, ka 104. panta 2. punkta formulējuma lieki ierobežo aizsardzības darbības jomu. Tekstā būtu skaidri jānorāda, ka aizsardzība attiecas ne tikai uz fizisku personu vārdu nodošanu, bet arī uz citiem personas datiem (4). Tālab viņš līdz pārskatīt minēto formulējumu, lai ietvertu šo aspektu. Turklāt EDAU ierosinātu grozīt arī punkta otro teikumu, lai tā sākums būtu “Šajā pantā minētos datus... ”, lai nodrošinātu konsekvenci, jo panta 1. punktā galvenokārt ir ietverta atsauce uz Kopienas tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā.

| 14. | 105. pants attiecas uz konfidencialitāti un dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Šo noteikumu piemēro neatkarīgi no tā, vai datus var uzskatīt par personas datiem vai nē. 1. un 3 punktā, acīmredzot, nolūks ir izklāstīt vispārīgus konfidencialitātes principus, turpretī 4. pants ir paredzēts, lai dažos gadījumos sniegtu papildu aizsardzību, lai gan punkta priekšmets nav pilnīgi skaidrs. EDAU konstatēja, ka pastāv liela līdzība starp priekšlikuma 105. panta 4. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kuru EDAU rūpīgi analizēja (5). Minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu plaši kritizēja par neskaidrību attiecībā uz precīzu saikni starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību. Šo pantu arī apstrīdēja Pirmās instances tiesā (6). Pašlaik Tiesā ir iesniegta lietas pārsūdzība pēc būtības (7). EDAU aicina Kopienas likumdevēju precizēt priekšlikuma 105. panta 4. punktu attiecībā uz paredzēto kaitējumu, kas varētu kavēt personas datu aizsardzību kopējās zivsaimniecības politikas sakarā, un attiecībā uz publiskas piekļuves sekām vai citiem attiecīgiem gadījumiem, kas ietverti šajā noteikumā. |
| --- | --- |

14.

105. pants attiecas uz konfidencialitāti un dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu. Šo noteikumu piemēro neatkarīgi no tā, vai datus var uzskatīt par personas datiem vai nē. 1. un 3 punktā, acīmredzot, nolūks ir izklāstīt vispārīgus konfidencialitātes principus, turpretī 4. pants ir paredzēts, lai dažos gadījumos sniegtu papildu aizsardzību, lai gan punkta priekšmets nav pilnīgi skaidrs. EDAU konstatēja, ka pastāv liela līdzība starp priekšlikuma 105. panta 4. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kuru EDAU rūpīgi analizēja (5). Minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu plaši kritizēja par neskaidrību attiecībā uz precīzu saikni starp piekļuvi dokumentiem un tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību. Šo pantu arī apstrīdēja Pirmās instances tiesā (6). Pašlaik Tiesā ir iesniegta lietas pārsūdzība pēc būtības (7). EDAU aicina Kopienas likumdevēju precizēt priekšlikuma 105. panta 4. punktu attiecībā uz paredzēto kaitējumu, kas varētu kavēt personas datu aizsardzību kopējās zivsaimniecības politikas sakarā, un attiecībā uz publiskas piekļuves sekām vai citiem attiecīgiem gadījumiem, kas ietverti šajā noteikumā.

| 15. | EDAU ierosina Kopienas likumdevējam precizēt saistību starp 105. panta 4. punktu un 105. panta 6. punktu. Lai gan viens no minētajiem punktiem, šķiet, attiecas uz publisku piekļuvi un tās iespējamiem ierobežojumiem, turpretī otrs attiecas uz turpmāku tiesvedību un procedūrām, formulējums nenodrošina pietiekami skaidru atšķirību. Tas būtu vēl jāprecizē. |
| --- | --- |

15.

EDAU ierosina Kopienas likumdevējam precizēt saistību starp 105. panta 4. punktu un 105. panta 6. punktu. Lai gan viens no minētajiem punktiem, šķiet, attiecas uz publisku piekļuvi un tās iespējamiem ierobežojumiem, turpretī otrs attiecas uz turpmāku tiesvedību un procedūrām, formulējums nenodrošina pietiekami skaidru atšķirību. Tas būtu vēl jāprecizē.

| 16. | Neskarot Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojamību, EDAU atzīst, ka personas datu aizsardzības izņēmumus un ierobežojumus var piemērot saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu (8). Tomēr EDAU vēlētos, lai Kopienas likumdevējs norāda īpašus gadījumus, kad tādus izņēmumus var izmantot, un lai precizē apstākļus, kuros tāda datu izmantošana var notikt, ja pašreizējā situācijā tas ir lietderīgi. |
| --- | --- |

16.

Neskarot Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojamību, EDAU atzīst, ka personas datu aizsardzības izņēmumus un ierobežojumus var piemērot saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu (8). Tomēr EDAU vēlētos, lai Kopienas likumdevējs norāda īpašus gadījumus, kad tādus izņēmumus var izmantot, un lai precizē apstākļus, kuros tāda datu izmantošana var notikt, ja pašreizējā situācijā tas ir lietderīgi.

IV.   VALSTS ELEKTRONISKA DATUBĀZE

| 17. | Priekšlikuma 102. panta 3. punktā noteikts: “Lai izveidotu 1. punktā minēto validācijas sistēmu, dalībvalstis izveido datorizētu datubāzi, ņemot vērā datu kvalitātes principu, kas piemērojams datorizētām datubāzēm.” (9) EDAU atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma 102. pantā īstenots datu kvalitātes princips (10), paredzot, ka dalībvalstis izveido datorizētas datubāzes, kas dot iespēju identificēt zvejas kuģus vai uzņēmumus, attiecībā uz ko ir konstatēta atkārtota datu nekonsekvence, un ļauj labot nepareizus datu ierakstus. |
| --- | --- |

17.

Priekšlikuma 102. panta 3. punktā noteikts: “Lai izveidotu 1. punktā minēto validācijas sistēmu, dalībvalstis izveido datorizētu datubāzi, ņemot vērā datu kvalitātes principu, kas piemērojams datorizētām datubāzēm.” (9) EDAU atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma 102. pantā īstenots datu kvalitātes princips (10), paredzot, ka dalībvalstis izveido datorizētas datubāzes, kas dot iespēju identificēt zvejas kuģus vai uzņēmumus, attiecībā uz ko ir konstatēta atkārtota datu nekonsekvence, un ļauj labot nepareizus datu ierakstus.

| 18. | Datu kvalitātes principa īstenošanas pirmais piemērs ir datorizētas sistēmas vajadzīgās iezīmes. Saskaņā ar 102. panta 1. punktu, datorizēta sistēma ietver: procedūras, lai pārbaudītu visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu kvalitāti; visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu kontrolpārbaudes, analīzi un verifikāciju; procedūras, lai pārbaudītu visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu iesniegšanas termiņu ievērošanu. Cits datu kvalitātes principa īstenošanas piemērs – 102. panta 2. punktā precizēts, ka validācijas sistēma nodrošina iespēju tūlīt konstatēt attiecīgo datu nesakritību un nekavējoties attiecīgi reaģēt. EDAU uzskata, ka konsekventi reakcija būtu nesakritību un novecojušu datu dzēšana. Tādēļ būtu jāievieš kāda automatizēta datu glabāšanas ilguma pārbaude, lai nodrošinātu, ka sistēmā neglabā nekonsekventu informāciju. |
| --- | --- |

18.

Datu kvalitātes principa īstenošanas pirmais piemērs ir datorizētas sistēmas vajadzīgās iezīmes. Saskaņā ar 102. panta 1. punktu, datorizēta sistēma ietver: procedūras, lai pārbaudītu visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu kvalitāti; visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu kontrolpārbaudes, analīzi un verifikāciju; procedūras, lai pārbaudītu visu saskaņā ar regulu reģistrēto datu iesniegšanas termiņu ievērošanu. Cits datu kvalitātes principa īstenošanas piemērs – 102. panta 2. punktā precizēts, ka validācijas sistēma nodrošina iespēju tūlīt konstatēt attiecīgo datu nesakritību un nekavējoties attiecīgi reaģēt. EDAU uzskata, ka konsekventi reakcija būtu nesakritību un novecojušu datu dzēšana. Tādēļ būtu jāievieš kāda automatizēta datu glabāšanas ilguma pārbaude, lai nodrošinātu, ka sistēmā neglabā nekonsekventu informāciju.

| 19. | Cits iemesls īpaši uzsvērt datu kvalitātes principa izpildi ir ietverts 103. pantā, kas attiecas uz datu paziņošanu no datorizētas datubāzes. Minētajā pantā paredzēts, ka Komisijai ir tieša reāllaika piekļuve katras dalībvalsts datorizētajai datubāzei un tā izmantojama jebkurā laikā bez iepriekšējas paziņošanas. Komisijas piekļuves mērķis tieši ir dot iespēju Komisijai kontrolēt datu kvalitāti. |
| --- | --- |

19.

Cits iemesls īpaši uzsvērt datu kvalitātes principa izpildi ir ietverts 103. pantā, kas attiecas uz datu paziņošanu no datorizētas datubāzes. Minētajā pantā paredzēts, ka Komisijai ir tieša reāllaika piekļuve katras dalībvalsts datorizētajai datubāzei un tā izmantojama jebkurā laikā bez iepriekšējas paziņošanas. Komisijas piekļuves mērķis tieši ir dot iespēju Komisijai kontrolēt datu kvalitāti.

| 20. | Tomēr 103. pantā arī ir noteikts, ka Komisijai ir iespēja lejupielādēt minētos datus par jebkuru laikposmu vai jebkuru kuģu skaitu. Šajā sakarā EDAU aicina Kopienas likumdevēju izvērtēt iespēju ieviest papildu noteikumus par kontroli saistībā ar informāciju, ko lejupielādē Komisijas ierēdņi, kuri būs saskaņā ar regulā noteikto mērķi. Attiecībā uz tādu pieeju informācijai būtu jāievēro pašā regulā noteiktie ierobežojumi. |
| --- | --- |

20.

Tomēr 103. pantā arī ir noteikts, ka Komisijai ir iespēja lejupielādēt minētos datus par jebkuru laikposmu vai jebkuru kuģu skaitu. Šajā sakarā EDAU aicina Kopienas likumdevēju izvērtēt iespēju ieviest papildu noteikumus par kontroli saistībā ar informāciju, ko lejupielādē Komisijas ierēdņi, kuri būs saskaņā ar regulā noteikto mērķi. Attiecībā uz tādu pieeju informācijai būtu jāievēro pašā regulā noteiktie ierobežojumi.

| 21. | Viens papildu elements, kas būtu jāņem vērā šajā sakarībā attiecas uz faktu, ka pašlaik nekur nav norādīts konkrēts glabāšanas laiks tiem datiem, ko satur datorizētā datubāze. Tomēr priekšlikuma 108. pantā ir paredzēts, ka datorizētā datubāze ir daļa no datubāzēm, kas ir pieejamas valstu interneta vietņu drošā daļā. Ir noteikts tādu drošu daļu glabāšanas laiks (vismaz 3 gadi). Ņemot vērā turpmāk minētos komentārus par datu glabāšanas laiku valstu interneta lapu drošās daļās (šā atzinuma V sadaļa), Kopienas likumdevējam būtu arī jāparedz noteikumi par datu glabāšanas laiku valsts līmenī, un tos būtu jāglabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs regulas mērķiem, un tad tos būtu jādzēš. Tāds noteikums atbilstu Direktīvas 95/46/EK 6. panta e) punkta un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta e) punktam. |
| --- | --- |

21.

Viens papildu elements, kas būtu jāņem vērā šajā sakarībā attiecas uz faktu, ka pašlaik nekur nav norādīts konkrēts glabāšanas laiks tiem datiem, ko satur datorizētā datubāze. Tomēr priekšlikuma 108. pantā ir paredzēts, ka datorizētā datubāze ir daļa no datubāzēm, kas ir pieejamas valstu interneta vietņu drošā daļā. Ir noteikts tādu drošu daļu glabāšanas laiks (vismaz 3 gadi). Ņemot vērā turpmāk minētos komentārus par datu glabāšanas laiku valstu interneta lapu drošās daļās (šā atzinuma V sadaļa), Kopienas likumdevējam būtu arī jāparedz noteikumi par datu glabāšanas laiku valsts līmenī, un tos būtu jāglabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs regulas mērķiem, un tad tos būtu jādzēš. Tāds noteikums atbilstu Direktīvas 95/46/EK 6. panta e) punkta un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta e) punktam.

| 22. | Turklāt tādos gadījumos kā minētais Komisija apstrādātu datus (un dažkārt personas datus), un tas nozīmētu, ka tādām apstrādes darbībām būtu jāpiemēro Regula (EK) Nr. 45/2001. Komisijas veikta kontrole par to, kā tādus datus izmanto tās dienesti, varētu radīt vajadzību pēc EDAU veiktas iepriekšējas pārbaudes saskaņā ar Regulas 45/2001 27. pantu (11). EDAU aicina Komisiju izvērtēt iespējamo vajadzību ieviest iepriekšējas pārbaudes sistēmas paziņojumus. |
| --- | --- |

22.

Turklāt tādos gadījumos kā minētais Komisija apstrādātu datus (un dažkārt personas datus), un tas nozīmētu, ka tādām apstrādes darbībām būtu jāpiemēro Regula (EK) Nr. 45/2001. Komisijas veikta kontrole par to, kā tādus datus izmanto tās dienesti, varētu radīt vajadzību pēc EDAU veiktas iepriekšējas pārbaudes saskaņā ar Regulas 45/2001 27. pantu (11). EDAU aicina Komisiju izvērtēt iespējamo vajadzību ieviest iepriekšējas pārbaudes sistēmas paziņojumus.

V.   VALSTU INTERNETA VIETNES

| 23. | 106. pantā noteikts, ka katra dalībvalsts izveido oficiālu vietni, kas ir pieejama internetā un sastāv no publiski pieejamas daļas un drošas daļas. Attiecībā uz interneta vietnes drošo daļu, priekšlikuma 108. pantā noteikti principi par: sarakstiem un datubāzēm, kas tajā ietvertas (1. punkts); tiešu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju vai tās izraudzītu struktūru (2. punkts); attāla pieeja, ko nodrošina Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai (3. punkts); lietotāji dalībvalstīs vai Komisijā, vai tās izraudzītā struktūrā, kuriem ir pieejami attiecīgie dati (4. punkts), kā arī datu glabāšanas laiks (vismaz trīs gadi) (5. punkts). |
| --- | --- |

23.

106. pantā noteikts, ka katra dalībvalsts izveido oficiālu vietni, kas ir pieejama internetā un sastāv no publiski pieejamas daļas un drošas daļas. Attiecībā uz interneta vietnes drošo daļu, priekšlikuma 108. pantā noteikti principi par: sarakstiem un datubāzēm, kas tajā ietvertas (1. punkts); tiešu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju vai tās izraudzītu struktūru (2. punkts); attāla pieeja, ko nodrošina Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai (3. punkts); lietotāji dalībvalstīs vai Komisijā, vai tās izraudzītā struktūrā, kuriem ir pieejami attiecīgie dati (4. punkts), kā arī datu glabāšanas laiks (vismaz trīs gadi) (5. punkts).

| 24. | EDAU vēlētos Kopienas likumdevēja uzmanību vērst uz Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantu, kas attiecas uz personas datu nodošanu trešo valstu iestādēm. Priekšlikuma 108. panta 2. punktā paredzēts, ka tīmekļa vietnes drošajā daļā katra dalībvalsts izveido ar zveju saistītu valsts līmeņa informācijas sistēmu, kas ļauj veikt tiešu elektronisku informācijas apmaiņu ar citām dalībvalstīm, Komisiju vai tās izraudzītu struktūru, kā minēts 109. pantā. Tomēr 109. pantā nav minēts izraudzītu saņēmēju saraksts, bet uzsvērts, ka iestādes, kas ir atbildīgas par regulas īstenošanu dalībvalstīs, sadarbojas cita ar citu, ar trešo valstu iestādēm, ar Komisiju un tās izraudzītu struktūru, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. |
| --- | --- |

24.

EDAU vēlētos Kopienas likumdevēja uzmanību vērst uz Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantu, kas attiecas uz personas datu nodošanu trešo valstu iestādēm. Priekšlikuma 108. panta 2. punktā paredzēts, ka tīmekļa vietnes drošajā daļā katra dalībvalsts izveido ar zveju saistītu valsts līmeņa informācijas sistēmu, kas ļauj veikt tiešu elektronisku informācijas apmaiņu ar citām dalībvalstīm, Komisiju vai tās izraudzītu struktūru, kā minēts 109. pantā. Tomēr 109. pantā nav minēts izraudzītu saņēmēju saraksts, bet uzsvērts, ka iestādes, kas ir atbildīgas par regulas īstenošanu dalībvalstīs, sadarbojas cita ar citu, ar trešo valstu iestādēm, ar Komisiju un tās izraudzītu struktūru, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

| 25. | EDAU uzskata, ka attiecībā uz trešo valstu iestādēm ir pretrunas starp 108. panta 2. punkta saturu un 109. pantu. Pirmkārt, ir minēts, ka trešo valstu iestādes sadarbojas ar dalībvalstīm, bet 108. pantā tās nav minētas. Otrkārt, EDAU vēlētos uzsvērt, ka, ja tādas sadarbības rezultātā ir paredzēts trešām valstīm nodot informāciju, būs jāievēro Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pants, it īpaši prasība, lai trešā valsts nodrošinātu pietiekamu aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

25.

EDAU uzskata, ka attiecībā uz trešo valstu iestādēm ir pretrunas starp 108. panta 2. punkta saturu un 109. pantu. Pirmkārt, ir minēts, ka trešo valstu iestādes sadarbojas ar dalībvalstīm, bet 108. pantā tās nav minētas. Otrkārt, EDAU vēlētos uzsvērt, ka, ja tādas sadarbības rezultātā ir paredzēts trešām valstīm nodot informāciju, būs jāievēro Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pants, it īpaši prasība, lai trešā valsts nodrošinātu pietiekamu aizsardzības pakāpi.

| 26. | Attiecībā uz attālu pieeju (3. punkts), ko dalībvalsts nodrošina Komisijas ierēdņiem, EDAU atzinīgi vērtē to, ka tā ir balstīta uz elektroniskiem sertifikātiem, ko izveido Komisija vai tās izraudzīta struktūra. |
| --- | --- |

26.

Attiecībā uz attālu pieeju (3. punkts), ko dalībvalsts nodrošina Komisijas ierēdņiem, EDAU atzinīgi vērtē to, ka tā ir balstīta uz elektroniskiem sertifikātiem, ko izveido Komisija vai tās izraudzīta struktūra.

| 27. | EDAU atzinīgi vērtē to, ka 4. punktā noteikts, ka datu saņēmējiem jāievēro mērķa ierobežojuma princips un konfidencialitātes noteikumi. To īsteno, dodot piekļuvi datiem tikai konkrētiem lietotājiem, kam ir attiecīgas pilnvaras un dodot piekļuvi tikai tiem datiem, kas ir vajadzīgi, lai tie veiktu savus uzdevumus un darbības, nodrošinot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

27.

EDAU atzinīgi vērtē to, ka 4. punktā noteikts, ka datu saņēmējiem jāievēro mērķa ierobežojuma princips un konfidencialitātes noteikumi. To īsteno, dodot piekļuvi datiem tikai konkrētiem lietotājiem, kam ir attiecīgas pilnvaras un dodot piekļuvi tikai tiem datiem, kas ir vajadzīgi, lai tie veiktu savus uzdevumus un darbības, nodrošinot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu izpildi.

| 28. | EDAU uzskata, ka būtu precīzāk jānosaka glabāšanas laiks (5. punkts), nosakot maksimālo glabāšanas laiku (ne tikai minimālo). Turklāt Kopienas likumdevējs varētu arī apsvērt iespēju izveidot obligātu noteikumu kopumu, lai nodrošinātu sadarbspēju un citus sistēmas drošības aspektus, iespējams, saskaņā ar priekšlikumā paredzētajiem mehānismiem (111. punkts). Šī piezīme ir saistīta arī ar šā atzinuma 21. punktu attiecībā uz glabāšanu datorizētā datubāzē (skatīt iepriekš izklāstīto). |
| --- | --- |

28.

EDAU uzskata, ka būtu precīzāk jānosaka glabāšanas laiks (5. punkts), nosakot maksimālo glabāšanas laiku (ne tikai minimālo). Turklāt Kopienas likumdevējs varētu arī apsvērt iespēju izveidot obligātu noteikumu kopumu, lai nodrošinātu sadarbspēju un citus sistēmas drošības aspektus, iespējams, saskaņā ar priekšlikumā paredzētajiem mehānismiem (111. punkts). Šī piezīme ir saistīta arī ar šā atzinuma 21. punktu attiecībā uz glabāšanu datorizētā datubāzē (skatīt iepriekš izklāstīto).

VI.   KOMITEJU PROCEDŪRA

| 29. | Vairākos priekšlikuma pantos ir atsauce uz tā 111. pantu, ar ko īsteno komiteju procedūru (Zivsaimniecības un akvakultūras jautājumu komiteja – komiteju procedūra). Vairākas priekšlikumā ietvertās atsauces uz 111. pantu attiecas uz tehniskiem aspektiem, bet dažas skar datu aizsardzības aspektus. Piemēram:






  — | 103. pantā par datu paziņošanu paredzēts, ka dalībvalstis nodrošina, lai Komisijai jebkurā laikā bez iepriekšēja paziņojuma ir tieša, reāllaika piekļuve 102. pantā minētajai datorizētajai datubāzei. Komisijai ir iespēja lejupielādēt minētos datus par jebkuru laikposmu vai jebkuru kuģu skaitu. Sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas piemērošanai, it īpaši standartizēta formāta izveidošanai 102. pantā minēto datu lejupielādei, pieņem saskaņā ar komiteju procedūru. |
| --- | --- | --- |

29.

Vairākos priekšlikuma pantos ir atsauce uz tā 111. pantu, ar ko īsteno komiteju procedūru (Zivsaimniecības un akvakultūras jautājumu komiteja – komiteju procedūra). Vairākas priekšlikumā ietvertās atsauces uz 111. pantu attiecas uz tehniskiem aspektiem, bet dažas skar datu aizsardzības aspektus. Piemēram:

—

103. pantā par datu paziņošanu paredzēts, ka dalībvalstis nodrošina, lai Komisijai jebkurā laikā bez iepriekšēja paziņojuma ir tieša, reāllaika piekļuve 102. pantā minētajai datorizētajai datubāzei. Komisijai ir iespēja lejupielādēt minētos datus par jebkuru laikposmu vai jebkuru kuģu skaitu. Sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas piemērošanai, it īpaši standartizēta formāta izveidošanai 102. pantā minēto datu lejupielādei, pieņem saskaņā ar komiteju procedūru.

| — | 109. pantā paredzēts, ka dalībvalstu administratīva sadarbību (savā starpā un ar Komisiju) noteiks, izmantojot komiteju procedūru. |
| --- | --- |

—

109. pantā paredzēts, ka dalībvalstu administratīva sadarbību (savā starpā un ar Komisiju) noteiks, izmantojot komiteju procedūru.

| — | Vēl viena atsauce uz komiteju procedūru ir 70. pantā, kas attiecas uz Kopienas inspektoru sarakstu, ko izveido Komisija. |
| --- | --- |

—

Vēl viena atsauce uz komiteju procedūru ir 70. pantā, kas attiecas uz Kopienas inspektoru sarakstu, ko izveido Komisija.

| 30. | EDAU saprot, ka minēto pantu īstenošana būt atkarīga no konkrētu noteikumu pieņemšanas, izmantojot priekšlikuma 111. pantā paredzēto procedūru. Ņemot vērā to, ka tādi sīki izstrādāti noteikumi var ietekmēt datu aizsardzību, EDAU cer, ka pirms tādu noteikumu pieņemšanas tiks lūgts EDAU atzinums. |
| --- | --- |

30.

EDAU saprot, ka minēto pantu īstenošana būt atkarīga no konkrētu noteikumu pieņemšanas, izmantojot priekšlikuma 111. pantā paredzēto procedūru. Ņemot vērā to, ka tādi sīki izstrādāti noteikumi var ietekmēt datu aizsardzību, EDAU cer, ka pirms tādu noteikumu pieņemšanas tiks lūgts EDAU atzinums.

VII.   SECINĀJUMI

| 31. | EDAU ņem vērā ierosmi izveidot Kopienas sistēmu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu kontrolei, uzraudzībai, pārraudzībai, inspekcijai un izpildei. |
| --- | --- |

31.

EDAU ņem vērā ierosmi izveidot Kopienas sistēmu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu kontrolei, uzraudzībai, pārraudzībai, inspekcijai un izpildei.

| 32. | EDAU atzinīgi vērtē to, ka pašreizējā priekšlikumā ir ietverta atsauce uz privātumu un datu aizsardzību. Tomēr, kā izklāstīts šajā atzinumā, ir vajadzīgi daži grozījumi, lai nodrošinātu skaidras prasības gan dalībvalstīm, gan Komisijai par sistēmas datu aizsardzības aspektu ievērošanu. |
| --- | --- |

32.

EDAU atzinīgi vērtē to, ka pašreizējā priekšlikumā ir ietverta atsauce uz privātumu un datu aizsardzību. Tomēr, kā izklāstīts šajā atzinumā, ir vajadzīgi daži grozījumi, lai nodrošinātu skaidras prasības gan dalībvalstīm, gan Komisijai par sistēmas datu aizsardzības aspektu ievērošanu.

| 33. | Šajā atzinumā ietvertie secinājumi, kas būtu jāņem vērā, ir šādi:






  — | būtu jāpārskata 104. panta 2. punkts, lai ietvertu visus personas datus, ne tikai fizisku personu vārdus; |
| --- | --- | --- |

33.

Šajā atzinumā ietvertie secinājumi, kas būtu jāņem vērā, ir šādi:

—

būtu jāpārskata 104. panta 2. punkts, lai ietvertu visus personas datus, ne tikai fizisku personu vārdus;

| — | būtu jāpārskata 105. panta 4. un 6. punkts par konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu, lai precizētu konkrētus gadījumus, kad minētos punktus piemēro; |
| --- | --- |

—

būtu jāpārskata 105. panta 4. un 6. punkts par konfidencialitāti, dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu, lai precizētu konkrētus gadījumus, kad minētos punktus piemēro;

| — | 103. pantā būtu jāiekļauj papildu noteikumi par Komisijas ierēdņu lejupielādētas informācijas kontroli; |
| --- | --- |

—

103. pantā būtu jāiekļauj papildu noteikumi par Komisijas ierēdņu lejupielādētas informācijas kontroli;

| — | būtu jānosaka konkrēts datu glabāšanas laiks valstu elektroniskās datubāzēs un valstu interneta vietnēs; |
| --- | --- |

—

būtu jānosaka konkrēts datu glabāšanas laiks valstu elektroniskās datubāzēs un valstu interneta vietnēs;

| — | būtu jāievēro procedūras personas datu nodošanai trešām valstīm; |
| --- | --- |

—

būtu jāievēro procedūras personas datu nodošanai trešām valstīm;

| — | izmantojot 111. pantā minēto procedūru, būtu jālūdz EDAU atzinums. |
| --- | --- |

—

izmantojot 111. pantā minēto procedūru, būtu jālūdz EDAU atzinums.

Briselē, 2009. gada 4. martā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punktā definēta kā “jebkura informācija attiecībā uz identificētu vai identificējamu fizisku personu.” Tas ietver arī, piemēram, informāciju par personas darbībām un jebkādiem pasākumiem, kas veikti attiecībā uz personu.

4

(5)  Skatīt, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2008. gada 30. jūnija atzinumu sakarā ar ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, pieejams EDAU interneta vietnē.

5

(6)  2007. gada 8. novembra spriedums, Bavarian Lager pret Komisiju, T-194/04. Divas citas lietas, kurās spriedums vēl nav pasludināts, attiecas uz to pašu jautājumu.

6

Bavarian Lager

(7)  Izskatīšanā lieta C-28/08P, Komisija pret Bavarian Lager, OV C 79, 29.3.2008., 21. lpp.

7

Bavarian Lager

(8)  Skatīt arī Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantu.

8

(9)  Teksts angļu valodā labots acīmredzamas kļūdas dēļ (“... is applicable”).

9

(10)  Vispārīgu informāciju skatīt Direktīvas 95/46/EK 6. pantā.

10

(11)  Regulas (EK) 45/2001 27. panta 1. punktā paredzēta iepriekšēja pārbaude attiecībā uz “apstrādes darbībām, kas savu īpatnību, darbības jomas vai mērķu dēļ var īpaši apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības”. 27. panta 2. punktā noteikti vairāki gadījumi, tostarp a) tādu datu apstrāde, kas attiecas uz aizdomām par izdarītiem nodarījumiem, un b) apstrādes darbības, kas paredzētas personas darbības izvērtēšanai.

11

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/16

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadijumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 151/04

| Lēmuma pieņemšanas datums | 1.4.2009 |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 356/08 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Forhøjelse af støtte til elektricitet fremstillet ved biogas |
| Juridiskais pamats | Lov om elforsyning, jf. lovbekendtgørelse nr. 1115 af 8. november 2006. Ændringerne, som anmeldes, fremgår af lov nr. 505 af 17. juni 2008. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība, Energotaupība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 150 milj. DKK; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 3 000 milj. DKK |
| Atbalsta intensitāte | 53 % |
| Atbalsta ilgums | 2008.–2028. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Energinet.dk (statsejet transmissionoperatør) |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

1.4.2009

Valsts atbalsta numurs

N 356/08

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Forhøjelse af støtte til elektricitet fremstillet ved biogas

Juridiskais pamats

Lov om elforsyning, jf. lovbekendtgørelse nr. 1115 af 8. november 2006. Ændringerne, som anmeldes, fremgår af lov nr. 505 af 17. juni 2008.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība, Energotaupība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 150 milj. DKK; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 3 000 milj. DKK

Atbalsta intensitāte

53 %

Atbalsta ilgums

2008.–2028.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Energinet.dk (statsejet transmissionoperatør)

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | NN 23/09 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Redningsstøtte til Fionia Bank |
| Juridiskais pamats | Lov nr. 1003 af 10/10/2008
  Rammeaftale mellem afviklingsselskabet og Fionia Bank af 22/2/2009. |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 100 milj. DKK |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 15.4.2009.–14.10.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S Dronningens Tværgade 4,1 |
| 1302 Copenhagen |
| DANMARK |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.5.2009

Valsts atbalsta numurs

NN 23/09

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Redningsstøtte til Fionia Bank

Juridiskais pamats

Lov nr. 1003 af 10/10/2008

Rammeaftale mellem afviklingsselskabet og Fionia Bank af 22/2/2009.

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 100 milj. DKK

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

15.4.2009.–14.10.2009.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S Dronningens Tværgade 4,1

1302 Copenhagen

DANMARK

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.5.2009 |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 185/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà |
| Juridiskais pamats | Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 35 milj. EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 500 milj. EUR |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministero dello Sviluppo Economico |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.5.2009

Valsts atbalsta numurs

N 185/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà

Juridiskais pamats

Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 35 milj. EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 500 milj. EUR

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministero dello Sviluppo Economico

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.5.2009 |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 187/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà |
| Juridiskais pamats | Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 35 milj. EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 500 milj. EUR |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministero dello Sviluppo Economico |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.5.2009

Valsts atbalsta numurs

N 187/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Regime per il salvataggio e la ristrutturazione delle medie imprese in difficoltà

Juridiskais pamats

Delibera del Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica n. 296 del 18/12/2008, Criteri e modalità di funzionamento del Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti U.E. sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 35 milj. EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 500 milj. EUR

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministero dello Sviluppo Economico

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/19

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 151/05

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.5.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 248/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Limited amounts of compatible aid under the Temporary Framework |
| Juridiskais pamats | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1 a 3 e da 8 a 10) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Garantija, Parādu norakstīšana |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | All competent granting authorities in Italy |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.5.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 248/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Limited amounts of compatible aid under the Temporary Framework

Juridiskais pamats

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1 a 3 e da 8 a 10)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Garantija, Parādu norakstīšana

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

All competent granting authorities in Italy

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.5.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 266/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Temporary aid scheme for granting aid in the form of guarantees |
| Juridiskais pamats | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,4,8,9,10) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | All competent granting authorities in Italy |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.5.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 266/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Temporary aid scheme for granting aid in the form of guarantees

Juridiskais pamats

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,4,8,9,10)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

All competent granting authorities in Italy

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 29.5.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 268/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Temporary aid scheme for granting aid in the form of loans with subsidised interest rate |
| Juridiskais pamats | Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,5,8,9,10) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Procentu subsīdija |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | All competent granting authorities in Italy |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

29.5.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 268/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Temporary aid scheme for granting aid in the form of loans with subsidised interest rate

Juridiskais pamats

Modalità di applicazione della comunicazione della Commissione europea – Quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (Articoli da 1,2,5,8,9,10)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Procentu subsīdija

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

All competent granting authorities in Italy

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 3.6.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 308/09 |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Greek temporary Scheme for loan guarantees |
| Juridiskais pamats | The legal basis for the scheme are the following legal acts: Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 2 000 (in combination with N 309/09) milj. EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministry of Economy and Finance |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

3.6.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 308/09

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Greek temporary Scheme for loan guarantees

Juridiskais pamats

The legal basis for the scheme are the following legal acts: Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 2 000 (in combination with N 309/09) milj. EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministry of Economy and Finance

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 3.6.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 309/09 |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | “Greek temporary scheme for subsidised interest rate” |
| Juridiskais pamats | Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Procentu subsīdija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 2 000 (in combination with N 308/09) milj. EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministry of Economy and Finance |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

3.6.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 309/09

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

“Greek temporary scheme for subsidised interest rate”

Juridiskais pamats

Draft Ministerial Decision — TEMPORARY FRAMEWORK to support access to finance during the current financial and economic crisis in accordance with the Commission Communication of 22.1.2009, in order to release bank lending in Greece and facilitate access of companies to finance in response to the financial and economic crisis that led to insufficient provision of funding by the financial institutions and resulted in a serious disturbance of the entire economy in Greece. The legal basis for the Minister to adopt such Ministerial Decisions is Greek Law 2322/1995.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Procentu subsīdija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 2 000 (in combination with N 308/09) milj. EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministry of Economy and Finance

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 2. jūlijs

2009/C 151/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4049 |
| JPY | Japānas jēna | 135,95 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4460 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85730 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,8400 |
| CHF | Šveices franks | 1,5235 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,9375 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,755 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 268,45 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7005 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3543 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2062 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1489 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7525 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6201 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,8879 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2168 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0377 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 783,80 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,9708 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,5974 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2992 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 374,42 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9452 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,569 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,8009 |
| THB | Taizemes bats | 47,900 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7222 |
| MXN | Meksikas peso | 18,4393 |
| INR | Indijas rūpija | 67,3580 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4049

JPY

Japānas jēna

135,95

DKK

Dānijas krona

7,4460

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85730

SEK

Zviedrijas krona

10,8400

CHF

Šveices franks

1,5235

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,9375

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,755

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

268,45

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7005

PLN

Polijas zlots

4,3543

RON

Rumānijas leja

4,2062

TRY

Turcijas lira

2,1489

AUD

Austrālijas dolārs

1,7525

CAD

Kanādas dolārs

1,6201

HKD

Hongkongas dolārs

10,8879

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2168

SGD

Singapūras dolārs

2,0377

KRW

Dienvidkorejas vons

1 783,80

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,9708

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,5974

HRK

Horvātijas kuna

7,2992

IDR

Indonēzijas rūpija

14 374,42

MYR

Malaizijas ringits

4,9452

PHP

Filipīnu peso

67,569

RUB

Krievijas rublis

43,8009

THB

Taizemes bats

47,900

BRL

Brazīlijas reāls

2,7222

MXN

Meksikas peso

18,4393

INR

Indijas rūpija

67,3580

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/24

---

Paziņojums par minimālo augstumu mobilo sakaru pakalpojumu izmantošanai gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Austrijas teritorijas daļās, ko Austrija paziņojusi saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/294/EK 4. pantu

2009/C 151/07

Austrijas teritorijas daļās, kas atrodas dienvidos vai rietumos no savienojuma līnijas starp ģeogrāfiskajām koordinātām 13° 00′ A garums/47° 55′ Z platums – 16° 00′ A garums/47° 52′ Z platums – 16° 02′ A garums/47° 31′ Z platums – 15° 04′ A garums/46° 39′ Z platums, minimālais lidojuma augstums ir 5 000 m virs zemes.

Alternatīvi ir iespējams ieviest sistēmas, kas nosaka minimālo lidojuma augstumu 3 000 m virs zemes no augstākā punkta kvadrātveida laukumā, kura sānu malu garums ir 10 km vai vairāk, vai citas sistēmas, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu sauszemes mobilo sakaru sistēmu aizsardzību. Šādā gadījumā minimālais lidojuma augstums saskaņā ar Lēmumu 2008/294/EK ir 3 000 m virs zemes arī virs iepriekš minētajām Austrijas teritorijas daļām.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 3.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 151/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 151/25

---

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads)

Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2009/C 151/08

IEVADS

Šis aicinājums iesniegt priekšlikumus ir pamatots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (1) (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.), turpmāk tekstā saukta par “Programmu”. Sīki izklāstīti šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus nosacījumi ir pieejami Programmas (2007.–2013. gadam) rokasgrāmatā, kas publicēta Europa tīmekļa vietnē (skatīt VIII punktu). Programmas rokasgrāmata ir neatņemama šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus daļa.

I.   Mērķi

Programma ir izveidota, lai uzlabotu kopējo kultūras telpu Eiropas iedzīvotājiem, kas balstīta uz kopējo kultūras mantojumu, attīstot sadarbību kultūras jomā starp kultūras pakalpojumu sniedzējiem valstīs, kas līdzdarbojas šajā Programmā (2), ar mērķi sekmēt Eiropas pilsonības izvirzīšanu priekšplānā.

Programma ir paredzēta trīs noteiktu mērķu sasniegšanai:

| — | sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti; |
| --- | --- |

—

sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti;

| — | atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību;

| — | sekmēt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

sekmēt starpkultūru dialogu.

Programmas pieeja ir elastīga un starpnozaru, kā arī uzmanība tajā vērsta uz to prasību izpildi, kuras sabiedriskās apspriešanas gaitā (kas vainagojās ar šīs Programmas izstrādi) pauduši kultūras pakalpojumu sniedzēji.

II.   Daļas

Šis aicinājums attiecas uz šādām Programmas daļām:

1)   Kultūras projektu atbalsts (1. daļa)

Kultūras iestādes saņem atbalstu projektiem, kas paredzēti pārrobežu sadarbības attīstībai un kultūras un mākslas pasākumu radīšanai un īstenošanai.

Šī daļa ir paredzēta, lai palīdzētu dažādu valstu organizācijām, piemēram, teātriem, muzejiem, profesionālām apvienībām, pētniecības centriem, universitātēm, kultūras iestādēm un valsts iestādēm, kuras piedalās Programmā, sadarboties, lai dažādas nozares var strādāt kopā un paplašināt savu pārrobežu sadarbību kultūras un mākslas jomā.

Šī daļa ir sadalīta šādās četrās, turpmāk izklāstītās kategorijās.

1.1. daļa: Daudzgadu sadarbības projekti (ilgst no trīs līdz pieciem gadiem)

Pirmā kategorija ir paredzēta daudzgadīgu starptautisku kultūras saišu izveidošanas veicināšanai, lai iedrošinātu vismaz sešus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vismaz sešām piemērotajām valstīm sadarboties un strādāt nozarēs un starp tām, lai izstrādātu kopīgus kultūras pasākumus trīs līdz piecu gadu garumā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 200 000 līdz EUR 500 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem. Finansējums ir domāts, lai palīdzētu izveidot vai paplašināt projekta ģeogrāfiskās robežas, kā arī, lai tas būtu ilgtspējīgs projekts arī pēc finansējuma perioda beigām.

1.2.1. daļa: Sadarbības projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Otrā kategorija attiecas uz darbībām, kurās piedalās vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzēji, kas sadarbojas nozaru un starpnozaru jomā, no vismaz trīs piemērotajām valstīm divu gadu laikā. Īpaša uzmanība pievērsta darbībām, kas paredzētas ilgtermiņa sadarbības veidu izpētei. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

1.2.2. daļa: Literāro tulkojumu projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Trešā kategorija attiecas uz atbalstu tulkošanas projektiem. ES atbalsts literārajai tulkošanai ir paredzēts, lai uzlabotu zināšanas par pārējo eiropiešu literatūru un literāro mantojumu, veicinot literāro darbu apgrozību valstu starpā. Izdevniecības var saņemt dotācijas daiļliteratūras tulkošanai un publicēšanai no vienas Eiropas valodas otrā Eiropas valodā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 2 000 līdz EUR 60 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

1.3. daļa: Sadarbības projekti ar trešām valstīm (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Ceturtā kategorija ir domāta, lai atbalstītu tos sadarbības projektus kultūras jomā, kas paredzēti kultūras vērtību apmaiņai starp valstīm, kas piedalās Programmā un trešām valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas asociāciju vai sadarbības nolīgumus, ja sadarbības nolīgumos ir ietvertas klauzulas par kultūras jomu. Katru gadu viena vai vairākas trešās valstis tiek izvēlētas katram attiecīgam gadam. Katru gadu konkrētā(-s) valsts(-is) savlaicīgi, pirms pieteikuma iesniegšanas termiņa, tiek norādītas izpildaģentūras tīmekļa vietnē.

Darbībai jārada konkrēta starptautiska sadarbības dimensija. Sadarbības projektos jāsadarbojas vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzējiem no vismaz trīs piemērotajām valstīm, jānotiek sadarbībai kultūras jomā ar vismaz vienu organizāciju no izvēlētās trešās valsts un/vai tajos jābūt paredzētiem kultūras pasākumiem, kuri notiek izvēlētajā trešajā valstī. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

2)   Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā (2. daļa)

Kultūras organizācijas, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā vai vēlas to darīt, var saņemt dotācijas savām kārtējām izmaksām. Šī daļa ir paredzēta tām organizācijām, kuras sekmē vienotas kultūras pieredzes izjūtu ar patiesu Eiropas dimensiju.

Saskaņā ar šo daļu piešķirtās dotācijas ir atbalsts labumsaņēmējas organizācijas pastāvīgas darbības radītām kārtējām izmaksām. Tas pamatīgi atšķiras no jebkurām citām dotācijām, kuras var tikt piešķirtas saskaņā ar citām šīs Programmas daļām.

Saskaņā ar šo daļu piemērotas ir četras organizāciju kategorijas:

| a) | Vēstnieki |
| --- | --- |

a)

Vēstnieki

| b) | Atbalstīšanas tīkli |
| --- | --- |

b)

Atbalstīšanas tīkli

| c) | Festivāli |
| --- | --- |

c)

Festivāli

| d) | Politikas atbalsta struktūras kultūras darba kārtībai, sīkāk sadalītas divās apakškategorijās:






  i) | strukturētas dialoga platformas |
| --- | --- | --- |

d)

Politikas atbalsta struktūras kultūras darba kārtībai, sīkāk sadalītas divās apakškategorijās:

i)

strukturētas dialoga platformas

| ii) | politikas analīzes sanāksmes |
| --- | --- |

ii)

politikas analīzes sanāksmes

Ir pieejami maksimāli pieļaujamie finanšu līdzekļi (atkarībā no kategorijas, uz kuru iesniegts pieteikums), bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 80 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

III.   Piemērotās darbības un piemērotie pretendenti

Programma ir paredzēta projektu, organizāciju, reklamēšanas pasākumu un izpētes atbalstam visās kultūras nozarēs, izņemot audiovizuālo nozari, kurai ir paredzēta atsevišķa programma MEDIA (3). Kultūras pakalpojumu sniedzēji, tostarp kultūras uzņēmumi, var piedalīties Programmā, ja tie darbojas bezpeļņas kultūras jomā.

Piemērotiem pretendentiem jābūt:

| — | valsts (4) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares); un |
| --- | --- |

—

valsts (4) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares); un

| — | birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā. |
| --- | --- |

—

birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā.

Fiziskas personas nav tiesīgas pieteikties uz dotācijām saskaņā ar šo Programmu.

IV.   Piemērotās valstis

Piemērotās valstis saskaņā ar šo Programmu ir:

| — | ES dalībvalstis (5); |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis (5);

| — | EEZ (6) valstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija); |
| --- | --- |

—

EEZ (6) valstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija);

| — | ES kandidātvalstis (Horvātija, Turcija un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), kā arī Serbija. |
| --- | --- |

—

ES kandidātvalstis (Horvātija, Turcija un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), kā arī Serbija.

Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija-Hercegovina un Melnkalne) var kļūt par piemērotām valstīm nākotnē, ja tiek noslēgts Saprašanās memorands attiecībā uz katras šīs valsts piedalīšanos Programmā (7).

V.   Piešķiršanas kritēriji

| 1) | cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību |
| --- | --- |

1)

cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību

| 2) | darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem |
| --- | --- |

2)

darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem

| 3) | cik lielā mērā ierosinātās darbības tiek plānotas un var tikt veiktas veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni |
| --- | --- |

3)

cik lielā mērā ierosinātās darbības tiek plānotas un var tikt veiktas veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni

| 4) | partnerības kvalitāte (tikai attiecībā uz 1.1., 1.2.1. un 1.3. daļām) |
| --- | --- |

4)

partnerības kvalitāte (tikai attiecībā uz 1.1., 1.2.1. un 1.3. daļām)

| 5) | cik lielā mērā ar darbībām var saražot produktus/panākt rezultātus, ar kuriem tiek sasniegti Programmas mērķi |
| --- | --- |

5)

cik lielā mērā ar darbībām var saražot produktus/panākt rezultātus, ar kuriem tiek sasniegti Programmas mērķi

| 6) | cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiek atbilstoši izplatīti un veicināti |
| --- | --- |

6)

cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiek atbilstoši izplatīti un veicināti

| 7) | ilgtermiņa ietekme – ilgtspējība (izņemot 1.2.2. daļu) |
| --- | --- |

7)

ilgtermiņa ietekme – ilgtspējība (izņemot 1.2.2. daļu)

| 8) | starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz 1.3. daļu: sadarbības projekti ar trešām valstīm kultūras jomā) |
| --- | --- |

8)

starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz 1.3. daļu: sadarbības projekti ar trešām valstīm kultūras jomā)

VI.   Budžets

Kopējais Programmas budžets 2007.–2013. gadam ir EUR 400 miljoni (8).

Kopējās ikgadējās budžeta apropriācijas, tostarp darbībām, kas nav iekļautas Programmas rokasgrāmatā, var svārstīties no apmēram EUR 43 milj. līdz apmēram EUR 58 milj. – atkarībā no gada.

Pēc Komisijas ierosinājuma gada budžeta sadalījumu pa daļām (saskaņā ar turpmāk norādītajām aproksimācijām) apstiprina Programmu komiteja.

Paredzētais budžets 2010. gadā šādām daļām

| 1.1. daļa | Daudzgadu sadarbības projekti | EUR 18 140 264 |
| --- | --- | --- |
| 1.2.1. daļa | Sadarbības projekti | EUR 17 900 000 |
| 1.2.2. daļa | Literāro tulkojumu projekti | EUR 2 700 000 |
| 1.3. daļa | Sadarbības projekti ar trešām valstīm | EUR 2 650 000 |
| 2. daļa | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | EUR 7 700 000 |

1.1. daļa

Daudzgadu sadarbības projekti

EUR 18 140 264

1.2.1. daļa

Sadarbības projekti

EUR 17 900 000

1.2.2. daļa

Literāro tulkojumu projekti

EUR 2 700 000

1.3. daļa

Sadarbības projekti ar trešām valstīm

EUR 2 650 000

2. daļa

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

EUR 7 700 000

VII.   Pieteikumu iesniegšanas termiņi

| Daļas | Pieteikumu iesniegšanas termiņi |
| --- | --- |
| 1. daļa | Kultūras projektu atbalsts | |
| 1.1. daļa | Daudzgadu sadarbības projekti | 2009. gada 1. oktobris |
| 1.2.1. daļa | Sadarbības projekti | 2009. gada 1. oktobris |
| 1.2.2. daļa | Literāro tulkojumu projekti | 2010. gada 1. februāris |
| 1.3. daļa | Sadarbības projekti ar trešām valstīm kultūras jomā | 2010. gada 1. maijs |
| 2. daļa | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 2009. gada 1. novembris |

Daļas

Pieteikumu iesniegšanas termiņi

1. daļa

Kultūras projektu atbalsts

1.1. daļa

Daudzgadu sadarbības projekti

2009. gada 1. oktobris

1.2.1. daļa

Sadarbības projekti

2009. gada 1. oktobris

1.2.2. daļa

Literāro tulkojumu projekti

2010. gada 1. februāris

1.3. daļa

Sadarbības projekti ar trešām valstīm kultūras jomā

2010. gada 1. maijs

2. daļa

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2009. gada 1. novembris

Plānojot pieteikumu iesniegšanu pieteicējiem jāņem vērā, ka gadījumā, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš iekrīt nedēļas nogalē vai valsts brīvdienās pieteicēja valstī, termiņš netiek pagarināts.

Pieteikumu iesniegšanas termiņi nākamajiem gadiem saskaņā ar programmu: “Kultūra” ir tie paši kalendārie datumi, kas norādīti Programmas rokasgrāmatā.

VIII.   Papildinformācija

Sīki izklāstīta informācijas par pieteikšanās nosacījumiem ir pieejama programmas “Kultūra” rokasgrāmatā šādās tīmekļa vietnēs:

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  OV L 372 27.12.2006 1. lpp.

(2)  Skatīt IV punktu.

(3)  http://eacea.eu.europa.eu/media/index_en.htm

(4)  Par valsts organizāciju tiek uzskatīta jebkura organizācija, kurai kādu daļu no izmaksām pēc likuma sedz centrālā, reģionālā vai vietējā pašvaldība no valsts budžeta. Tas ir, šīs izmaksas tiek finansētas no valsts sektora līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar likumu no nodokļiem, sodiem vai nodevām – bez pieteikšanās procesa, kura rezultātā šīs organizācijas varētu arī nesaņemt finansējumu. Organizācijas, kuru pastāvēšana ir atkarīga no valsts finansējuma un kuras gadu pēc gada saņem dotācijas, bet attiecībā uz kurām ir vismaz teorētiska iespēja, ka attiecīgā gadā tās var nesaņemt finansējumu, tiek uzskatītas par privātām organizācijām.

(5)  Eiropas Savienības 27 dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

(6)  Eiropas Ekonomikas zona.

(7)  Papildinformācija par notikumiem attiecībā uz šīm trešām valstīm tiks paziņota Izpildaģentūras tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu

(8)  Trešās valstis, kas piedalās programmā, arī veic iemaksas programmas budžetā.

---