# Uradni list C 155/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.155.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 155 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 528. julij 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.155.slv

Uradni list

Evropske unije

C 155

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 528. julij 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament in Svet |
| 2009/C 155/01 | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (
  1
  ) | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski parlament in Svet

2009/C 155/01

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (
  1
  )

1

11

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 155/03 | Menjalni tečaji eura | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 155/03

Menjalni tečaji eura

19

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2009/C 155/04 | Razpis za zbiranje predlogov TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Evropska investicijska banka |
| 2009/C 155/05 | Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za dve novi področji programa EIBURS, ki je del ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav | 21 |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Razpis javnih natečajev EPSO/AST/100–101/09 | 23 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 155/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2009/C 155/04

Razpis za zbiranje predlogov TREN/SUB/01-2009

20

Evropska investicijska banka

2009/C 155/05

Razpis za zbiranje predlogov – Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za dve novi področji programa EIBURS, ki je del ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

21

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2009/C 155/06

Razpis javnih natečajev EPSO/AST/100–101/09

23

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 155/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski parlament in Svet

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 155/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149(4) in 150(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prehod na gospodarstvo, ki temelji na znanju (Evropski svet v Lizboni leta 2000), zahteva posodobitev in stalno izboljševanje sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot odgovor na hitre spremembe v gospodarstvu in družbi, tako da lahko pomagajo pri povečanju zaposljivosti in družbene vključenosti ter izboljšajo dostop do vseživljenjskega učenja za vse, tudi za prikrajšane ljudi. |
| --- | --- |

(1)

Prehod na gospodarstvo, ki temelji na znanju (Evropski svet v Lizboni leta 2000), zahteva posodobitev in stalno izboljševanje sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot odgovor na hitre spremembe v gospodarstvu in družbi, tako da lahko pomagajo pri povečanju zaposljivosti in družbene vključenosti ter izboljšajo dostop do vseživljenjskega učenja za vse, tudi za prikrajšane ljudi.

| (2) | Evropski svet v Barceloni je leta 2000 zastavil cilj, v skladu s katerim bi evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja do leta 2010 postali svetovna referenca kakovosti. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet v Barceloni je leta 2000 zastavil cilj, v skladu s katerim bi evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja do leta 2010 postali svetovna referenca kakovosti.

| (3) | Lizbonske integrirane smernice za rast in delovna mesta 2005–2008 pozivajo države članice, naj razvijejo cenovno dostopne in razpoložljive sisteme vseživljenjskega učenja, ki se bodo odzivali na spreminjajoče se potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe. Prilagoditev in izgradnja zmogljivosti sistemov za izobraževanje in usposabljanje sta potrebni za povečanje njunega pomena za trg dela. Cilji, določeni v politiki zaposlovanja in usposabljanja, bi morali zato pospešeno dopolnjevati tiste iz gospodarske politike in politike trga delovne sile, da bi lahko združili družbeno kohezijo in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(3)

Lizbonske integrirane smernice za rast in delovna mesta 2005–2008 pozivajo države članice, naj razvijejo cenovno dostopne in razpoložljive sisteme vseživljenjskega učenja, ki se bodo odzivali na spreminjajoče se potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe. Prilagoditev in izgradnja zmogljivosti sistemov za izobraževanje in usposabljanje sta potrebni za povečanje njunega pomena za trg dela. Cilji, določeni v politiki zaposlovanja in usposabljanja, bi morali zato pospešeno dopolnjevati tiste iz gospodarske politike in politike trga delovne sile, da bi lahko združili družbeno kohezijo in konkurenčnost.

| (4) | V skladu z Resolucijo Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) („Kopenhagenski proces“), in kot rezultat posledičnega sodelovanja med Komisijo, državami članicami, socialnimi partnerji, državami EFTA in EGP ter državami kandidatkami pri prednostni nalogi zagotavljanja kakovosti, je bil razvit skupni okvir za zagotavljanje kakovosti („CQAF“), pri katerem so bile upoštevane obstoječe izkušnje in „dobra praksa“ v različnih sodelujočih državah. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Resolucijo Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) („Kopenhagenski proces“), in kot rezultat posledičnega sodelovanja med Komisijo, državami članicami, socialnimi partnerji, državami EFTA in EGP ter državami kandidatkami pri prednostni nalogi zagotavljanja kakovosti, je bil razvit skupni okvir za zagotavljanje kakovosti („CQAF“), pri katerem so bile upoštevane obstoječe izkušnje in „dobra praksa“ v različnih sodelujočih državah.

| (5) | V skladu s skupnim vmesnim poročilom Sveta in Komisije Evropskemu svetu iz leta 2004 o delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010 (5) bi morala biti CQAF za poklicno izobraževanje in usposabljanje (kot del nadaljevanja deklaracije iz Kopenhagna) in razvoj dogovorjenih standardov, postopkov in smernic za zagotavljanje kakovosti (6) (v povezavi z bolonjskim procesom in kot del delovnega programa o ciljih sistemov za izobraževanje in usposabljanje) glavni prednostni nalogi za Evropo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s skupnim vmesnim poročilom Sveta in Komisije Evropskemu svetu iz leta 2004 o delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010 (5) bi morala biti CQAF za poklicno izobraževanje in usposabljanje (kot del nadaljevanja deklaracije iz Kopenhagna) in razvoj dogovorjenih standardov, postopkov in smernic za zagotavljanje kakovosti (6) (v povezavi z bolonjskim procesom in kot del delovnega programa o ciljih sistemov za izobraževanje in usposabljanje) glavni prednostni nalogi za Evropo.

| (6) | Svet za izobraževanje je maja 2004 (7) potrdil pristop CQAF in povabil države članice in Komisijo, da ga v okviru svojih pristojnosti spodbujajo na prostovoljni osnovi, skupaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(6)

Svet za izobraževanje je maja 2004 (7) potrdil pristop CQAF in povabil države članice in Komisijo, da ga v okviru svojih pristojnosti spodbujajo na prostovoljni osnovi, skupaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

| (7) | Evropska mreža za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (8) je zagotovila evropsko platformo, ki je omogočila ustrezno spremljanje izvajanja sklepov Sveta iz leta 2004 in helsinškega sporočila, ter spodbudila trajnostno sodelovanje med državami. |
| --- | --- |

(7)

Evropska mreža za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (8) je zagotovila evropsko platformo, ki je omogočila ustrezno spremljanje izvajanja sklepov Sveta iz leta 2004 in helsinškega sporočila, ter spodbudila trajnostno sodelovanje med državami.

| (8) | Leta 2006 je helsinško sporočilo poudarilo potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju skupnih evropskih orodij, namenjenih zlasti poklicnemu izobraževanju in usposabljanju s črpanjem iz načel, ki poudarjajo CQAF, kot je bilo zapisano v Sklepih Sveta maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju z namenom, da bi spodbujali kulturo izboljševanja kakovosti in širše udeležbe v Evropski mreži za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2006 je helsinško sporočilo poudarilo potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju skupnih evropskih orodij, namenjenih zlasti poklicnemu izobraževanju in usposabljanju s črpanjem iz načel, ki poudarjajo CQAF, kot je bilo zapisano v Sklepih Sveta maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju z namenom, da bi spodbujali kulturo izboljševanja kakovosti in širše udeležbe v Evropski mreži za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

| (9) | To priporočilo vzpostavlja evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti („Okvir“) kot referenčni instrument za pomoč državam članicam pri spodbujanju in spremljanju stalnega izboljševanja njihovih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na podlagi skupnih evropskih priporočil, s čimer se nadgrajuje in nadalje razvija CQAF. Okvir bi moral prispevati k izboljševanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in povečani preglednosti in doslednosti razvoja politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja med državami članicami, ter s tem spodbujati vzajemno zaupanje, mobilnost delavcev in učencev, in vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

(9)

To priporočilo vzpostavlja evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti („Okvir“) kot referenčni instrument za pomoč državam članicam pri spodbujanju in spremljanju stalnega izboljševanja njihovih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na podlagi skupnih evropskih priporočil, s čimer se nadgrajuje in nadalje razvija CQAF. Okvir bi moral prispevati k izboljševanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in povečani preglednosti in doslednosti razvoja politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja med državami članicami, ter s tem spodbujati vzajemno zaupanje, mobilnost delavcev in učencev, in vseživljenjsko učenje.

| (10) | Okvir bi moral zajemati cikel zagotavljanja in izboljševanja kakovosti pri načrtovanju, izvajanju, oceni/presoji in pregledu/reviziji poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpirajo skupna merila kakovosti, okvirni deskriptorji in kazalniki. Procese spremljanja, vključno s kombinacijo notranjih in zunanjih mehanizmov ocenjevanja, bi morale ustrezno opredeliti države članice, da bi se opredelila moč sistemov, procesov in postopkov ter področja za izboljšanje. Okvir bi moral vključevati uporabo orodij za merjenje, s katerimi se dokaže učinkovitost. |
| --- | --- |

(10)

Okvir bi moral zajemati cikel zagotavljanja in izboljševanja kakovosti pri načrtovanju, izvajanju, oceni/presoji in pregledu/reviziji poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki ga podpirajo skupna merila kakovosti, okvirni deskriptorji in kazalniki. Procese spremljanja, vključno s kombinacijo notranjih in zunanjih mehanizmov ocenjevanja, bi morale ustrezno opredeliti države članice, da bi se opredelila moč sistemov, procesov in postopkov ter področja za izboljšanje. Okvir bi moral vključevati uporabo orodij za merjenje, s katerimi se dokaže učinkovitost.

| (11) | Okvir bi bilo treba uporabiti na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter na ravneh izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja in pridobljenih kvalifikacij. Okvir bi moral zagotavljati sistemski pristop h kakovosti, saj pokriva in medsebojno povezuje pomembne ravni in akterje, moral pa bi dati tudi močan poudarek na spremljanje in izboljševanje kakovosti z združevanjem notranjega in zunanjega ocenjevanja, pregleda in postopkov za izboljševanje, ki jih podpirajo meritve in kvalitativne analize. Okvir bi moral biti osnova za nadaljnji razvoj s sodelovanjem na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

(11)

Okvir bi bilo treba uporabiti na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter na ravneh izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja in pridobljenih kvalifikacij. Okvir bi moral zagotavljati sistemski pristop h kakovosti, saj pokriva in medsebojno povezuje pomembne ravni in akterje, moral pa bi dati tudi močan poudarek na spremljanje in izboljševanje kakovosti z združevanjem notranjega in zunanjega ocenjevanja, pregleda in postopkov za izboljševanje, ki jih podpirajo meritve in kvalitativne analize. Okvir bi moral biti osnova za nadaljnji razvoj s sodelovanjem na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| (12) | Z zagotavljanjem dejanskih instrumentov za podporo razvoja kulture izboljševanja kakovosti in ocenjevanja na vseh ravneh to priporočilo prispeva k uporabi politike in prakse, ki temeljita na dokazih, s čimer se ustvari podlaga za učinkovitejše in pravičnejše politike, v skladu s Sklepi Sveta in predstavnikov vlad in držav članic iz leta 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja (9). |
| --- | --- |

(12)

Z zagotavljanjem dejanskih instrumentov za podporo razvoja kulture izboljševanja kakovosti in ocenjevanja na vseh ravneh to priporočilo prispeva k uporabi politike in prakse, ki temeljita na dokazih, s čimer se ustvari podlaga za učinkovitejše in pravičnejše politike, v skladu s Sklepi Sveta in predstavnikov vlad in držav članic iz leta 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja (9).

| (13) | To priporočilo zagotavlja okvir za opredelitev, podporo in izmenjavo dobre prakse ne le na nacionalni, temveč tudi na lokalni in regionalni ravni v vseh pomembnih mrežah, tudi v mreži evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti. |
| --- | --- |

(13)

To priporočilo zagotavlja okvir za opredelitev, podporo in izmenjavo dobre prakse ne le na nacionalni, temveč tudi na lokalni in regionalni ravni v vseh pomembnih mrežah, tudi v mreži evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti.

| (14) | To priporočilo upošteva „Skupna načela za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja“, ki so vključena v Prilogo III Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (10) („EOK“). Okvir bi moral zato podpirati izvajanje EOK, zlasti kakovost potrjevanja učnih rezultatov. Prav tako bi moral podpirati izvajanje drugih evropskih instrumentov, kot so evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, in skupna evropska načela za opredelitev in potrditev neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(14)

To priporočilo upošteva „Skupna načela za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja“, ki so vključena v Prilogo III Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (10) („EOK“). Okvir bi moral zato podpirati izvajanje EOK, zlasti kakovost potrjevanja učnih rezultatov. Prav tako bi moral podpirati izvajanje drugih evropskih instrumentov, kot so evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, in skupna evropska načela za opredelitev in potrditev neformalnega in priložnostnega učenja.

| (15) | To priporočilo je zaradi svoje nezavezujoče narave skladno z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe, saj je njegov cilj podpirati in dopolnjevati ukrepe držav članic, tako da omogoča nadaljnje sodelovanje med njimi z namenom povečanja preglednosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter spodbujanja mobilnosti in vseživljenjskega učenja. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. To priporočilo je v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, saj ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih sistemov zagotavljanja kakovosti. Okvir ne predpisuje določenega sistema ali pristopa k zagotavljanju kakovosti, ampak zagotavlja skupna načela, merila kakovosti, okvirne deskriptorje in kazalnike, ki bodo morda lahko pomagali pri ocenjevanju in izboljšanju obstoječih sistemov in izvajanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo je zaradi svoje nezavezujoče narave skladno z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe, saj je njegov cilj podpirati in dopolnjevati ukrepe držav članic, tako da omogoča nadaljnje sodelovanje med njimi z namenom povečanja preglednosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter spodbujanja mobilnosti in vseživljenjskega učenja. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. To priporočilo je v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, saj ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih sistemov zagotavljanja kakovosti. Okvir ne predpisuje določenega sistema ali pristopa k zagotavljanju kakovosti, ampak zagotavlja skupna načela, merila kakovosti, okvirne deskriptorje in kazalnike, ki bodo morda lahko pomagali pri ocenjevanju in izboljšanju obstoječih sistemov in izvajanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

| (16) | Predlagani referenčni kazalniki iz Priloge II naj bi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso podprli ocenjevanje in izboljševanje kakovosti sistemov in/ali izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, uporabljali pa naj bi se tudi kot „zbirka orodij“, iz katere lahko različni uporabniki izberejo tiste kazalnike, ki najbolj ustrezajo zahtevam njihovega sistema zagotavljanja kakovosti. Te kazalnike bi bilo treba glede na njihovo naravo in namen razlikovati od kazalnikov in meril iz sklepov Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju (11). |
| --- | --- |

(16)

Predlagani referenčni kazalniki iz Priloge II naj bi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso podprli ocenjevanje in izboljševanje kakovosti sistemov in/ali izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, uporabljali pa naj bi se tudi kot „zbirka orodij“, iz katere lahko različni uporabniki izberejo tiste kazalnike, ki najbolj ustrezajo zahtevam njihovega sistema zagotavljanja kakovosti. Te kazalnike bi bilo treba glede na njihovo naravo in namen razlikovati od kazalnikov in meril iz sklepov Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju (11).

| (17) | Če bodo države članice uporabljale in še naprej razvijale Okvir, jim bo to lahko pomagalo dodatno izboljšati in razviti sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, podpirati strategije vseživljenjskega učenja, dodatno integrirati evropski trg delovne sile in izvajati EOK ter spodbujati kulturo izboljševanja kakovosti na vseh ravneh ob spoštovanju bogate raznolikosti nacionalnih sistemov izobraževanja. |
| --- | --- |

(17)

Če bodo države članice uporabljale in še naprej razvijale Okvir, jim bo to lahko pomagalo dodatno izboljšati in razviti sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, podpirati strategije vseživljenjskega učenja, dodatno integrirati evropski trg delovne sile in izvajati EOK ter spodbujati kulturo izboljševanja kakovosti na vseh ravneh ob spoštovanju bogate raznolikosti nacionalnih sistemov izobraževanja.

| (18) | To priporočilo bi moralo prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja, boljši učinkovitosti usposabljanja, tako da si prizadeva zagotoviti, da ga ljudje ne bi opustili, preden pridobijo kvalifikacije, boljši povezavi med izobrazbo, usposabljanjem in zaposlovanjem, povezovanju formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter širšemu podeljevanju kvalifikacij na podlagi pridobljenih izkušenj – |
| --- | --- |

(18)

To priporočilo bi moralo prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja, boljši učinkovitosti usposabljanja, tako da si prizadeva zagotoviti, da ga ljudje ne bi opustili, preden pridobijo kvalifikacije, boljši povezavi med izobrazbo, usposabljanjem in zaposlovanjem, povezovanju formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter širšemu podeljevanju kvalifikacij na podlagi pridobljenih izkušenj –

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČATA, NAJ:

| 1. | uporabljajo in še naprej razvijajo evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti („Okvir“), merila kakovosti, okvirne deskriptorje in referenčne kazalnike, kakor so določeni in podrobneje opisani v prilogah I in II, še naprej izboljšujejo in razvijajo svoje sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, podpirajo strategije vseživljenjskega učenja in izvajanje EOK ter Evropske listine kakovosti za mobilnost ter spodbujajo kulturo izboljševanja kakovosti in inovacij na vseh ravneh. Poseben poudarek bi moral biti namenjen prehodu iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja na visokošolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

1.

uporabljajo in še naprej razvijajo evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti („Okvir“), merila kakovosti, okvirne deskriptorje in referenčne kazalnike, kakor so določeni in podrobneje opisani v prilogah I in II, še naprej izboljšujejo in razvijajo svoje sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, podpirajo strategije vseživljenjskega učenja in izvajanje EOK ter Evropske listine kakovosti za mobilnost ter spodbujajo kulturo izboljševanja kakovosti in inovacij na vseh ravneh. Poseben poudarek bi moral biti namenjen prehodu iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja na visokošolsko izobraževanje;

| 2. | vsaka od njih do 18. junija 2011 po potrebi razvije pristop, namenjen izboljšanju sistemov zagotavljanja kakovosti na nacionalni ravni ter kar najbolje izkoristi Okvir, pri tem pa vključi socialne partnerje, regionalne in lokalne organe ter vse druge ustrezne zainteresirane strani v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; |
| --- | --- |

2.

vsaka od njih do 18. junija 2011 po potrebi razvije pristop, namenjen izboljšanju sistemov zagotavljanja kakovosti na nacionalni ravni ter kar najbolje izkoristi Okvir, pri tem pa vključi socialne partnerje, regionalne in lokalne organe ter vse druge ustrezne zainteresirane strani v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso;

| 3. | aktivno sodelujejo v mreži evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti („mreža Okvira“), ki je osnova za nadaljnji razvoj skupnih načel, referenčnih meril in kazalnikov, smernic in orodij za izboljševanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravneh, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

3.

aktivno sodelujejo v mreži evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti („mreža Okvira“), ki je osnova za nadaljnji razvoj skupnih načel, referenčnih meril in kazalnikov, smernic in orodij za izboljševanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravneh, kot je ustrezno;

| 4. | uvedejo, kjer še ne obstaja, nacionalno referenčno točko za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bo povezana s posebnimi strukturami in zahtevami vsake države članice ter bo v skladu z nacionalno prakso združevala obstoječe pristojne organe ter vključevala socialne partnerje in vse zadevne zainteresirane strani na nacionalni in regionalni ravni, da bi zagotovila spremljanje pobud. Referenčne točke bi morale:






  — | različne zainteresirane strani obveščati o dejavnostih mreže Okvira, |
| --- | --- | --- |

4.

uvedejo, kjer še ne obstaja, nacionalno referenčno točko za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bo povezana s posebnimi strukturami in zahtevami vsake države članice ter bo v skladu z nacionalno prakso združevala obstoječe pristojne organe ter vključevala socialne partnerje in vse zadevne zainteresirane strani na nacionalni in regionalni ravni, da bi zagotovila spremljanje pobud. Referenčne točke bi morale:

—

različne zainteresirane strani obveščati o dejavnostih mreže Okvira,

| — | zagotavljati aktivno podporo pri izvajanju delovnega programa mreže Okvira, |
| --- | --- |

—

zagotavljati aktivno podporo pri izvajanju delovnega programa mreže Okvira,

| — | oblikovati dejanske pobude za spodbujanje nadaljnjega razvoja Okvira v nacionalnem okviru, |
| --- | --- |

—

oblikovati dejanske pobude za spodbujanje nadaljnjega razvoja Okvira v nacionalnem okviru,

| — | podpirati samovrednotenje kot dopolnilno in učinkovito sredstvo za zagotavljanje kakovosti, ki omogoča merjenje uspešnosti in opredelitev področij za izboljšanje glede na izvajanje delovnega programa mreže Okvira, |
| --- | --- |

—

podpirati samovrednotenje kot dopolnilno in učinkovito sredstvo za zagotavljanje kakovosti, ki omogoča merjenje uspešnosti in opredelitev področij za izboljšanje glede na izvajanje delovnega programa mreže Okvira,

| — | zagotoviti učinkovito posredovanje informacij zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

—

zagotoviti učinkovito posredovanje informacij zainteresiranim stranem;

| 5. | vsake štiri leta izvedejo pregled postopka izvajanja – to poročilo se vključi v vsako drugo nacionalno poročilo o napredku v okviru bodočega strateškega okvira za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja – na podlagi referenčnih meril, ki jih v sodelovanju s Komisijo in državami članicami mrežo Okvira. |
| --- | --- |

5.

vsake štiri leta izvedejo pregled postopka izvajanja – to poročilo se vključi v vsako drugo nacionalno poročilo o napredku v okviru bodočega strateškega okvira za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja – na podlagi referenčnih meril, ki jih v sodelovanju s Komisijo in državami članicami mrežo Okvira.

PODPIRATA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 1. | podpira države članice pri izvajanju zgoraj navedenih nalog, zlasti s spodbujanjem sodelovanja in vzajemnega učenja, preizkušanjem in razvijanjem smernic ter zagotavljanjem informacij o razvoju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju po državah članicah; |
| --- | --- |

1.

podpira države članice pri izvajanju zgoraj navedenih nalog, zlasti s spodbujanjem sodelovanja in vzajemnega učenja, preizkušanjem in razvijanjem smernic ter zagotavljanjem informacij o razvoju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju po državah članicah;

| 2. | spodbuja delovanje mreže Okvira in s prispevanjem k razvoju politike na tem področju s pomočjo dejanskih predlogov in pobud v njem po potrebi sodeluje skupaj z državami članicami; |
| --- | --- |

2.

spodbuja delovanje mreže Okvira in s prispevanjem k razvoju politike na tem področju s pomočjo dejanskih predlogov in pobud v njem po potrebi sodeluje skupaj z državami članicami;

| 3. | zagotovi spremljanje izvajanja tega priporočila v sodelovanju z državami članicami, tako da Evropskemu parlamentu in Svetu vsake štiri leta predloži poročilo o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, pri čemer po potrebi vključi pregled tega priporočila, ki ga izvede v sodelovanju z državami članicami in z vključevanjem različnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

3.

zagotovi spremljanje izvajanja tega priporočila v sodelovanju z državami članicami, tako da Evropskemu parlamentu in Svetu vsake štiri leta predloži poročilo o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, pri čemer po potrebi vključi pregled tega priporočila, ki ga izvede v sodelovanju z državami članicami in z vključevanjem različnih zainteresiranih strani;

| 4. | na podlagi navedenega poročila in ob sodelovanju z državami članicami oceni izvajanje tega priporočila ter ga po potrebi revidira. |
| --- | --- |

4.

na podlagi navedenega poročila in ob sodelovanju z državami članicami oceni izvajanje tega priporočila ter ga po potrebi revidira.

V Bruslju, 18. junija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Štefan FÜLE

---

(1)  UL C 100, 30.4.2009, str. 136.

1

(2)  UL C 325, 19.12.2008, str. 48.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) Sklep Sveta z dne 11. maja 2009.

3

(4)  UL C 13, 18.1.2003, str. 2.

4

(5)  UL C 104, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  „Vzpostavljanje evropskega visokošolskega prostora“: Sporočilo konference ministrov, pristojnih za visoko šolstvo, v Berlinu, 19. septembra 2003.

6

(7)  Sklepi Sveta o zagotavljanju kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, 28. maj 2004.

7

(8)  Evropsko mrežo za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju je oktobra 2005 ustanovila Komisija v skladu s pozitivnim mnenjem svetovalnega odbora za poklicno usposabljanje. Njegove člane so imenovale države članice, države kandidatke, države EFTA - EGP ter organizacije evropskih socialnih partnerjev v skladu s posebnim postopkom.

8

(9)  UL C 298, 8.12.2006, str. 3.

9

(10)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

10

(11)  UL C 311, 21.12.2007, str. 13.

11

---

UVOD K PRILOGAM

To priporočilo vzpostavlja evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti („Okvir“), ki zajema cikel zagotavljanja in izboljšanja kakovosti (načrtovanje, izvajanje, ocena/presoja in pregled/revizija) na podlagi izbranih meril kakovosti, deskriptorjev in kazalnikov, ki se uporabljajo pri upravljanju kakovosti na ravni sistemov in izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Cilj ni uvedba novih standardov, pač pa podpora prizadevanjem držav članic ob ohranjanju raznolikosti njihovih pristopov.

Okvir bi bilo treba obravnavati bolj kot „zbirko orodij“, iz katere lahko različni uporabniki izberejo tiste deskriptorje in kazalnike, ki najbolj ustrezajo zahtevam njihovega lastnega sistema zagotavljanja kakovosti.

Predlagani deskriptorji (Priloga I) in kazalniki (Priloga II) služijo le kot vodilo, uporabniki Okvira pa jih lahko izberejo in uporabljajo skladno z vsemi ali le nekaterimi svojimi zahtevami in obstoječimi določitvami.

Uporabijo se lahko za začetno poklicno usposabljanje in/ali stalno poklicno usposabljanje, odvisno od ustreznih značilnosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v posameznih državah članicah, ter od vrste izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Uporabljajo se popolnoma prostovoljno, in sicer ob upoštevanju njihove morebitne dodane vrednosti ter v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Ne bi se smeli obravnavati niti kot merila uspešnosti niti kot način poročanja o kakovosti in učinkovitosti nacionalnih sistemov ali njihovega primerjanja. Za spremljanje kakovosti teh sistemov so v celoti odgovorne države članice.

PRILOGA I

EVROPSKI REFERENČNI OKVIR ZA ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI: MERILA KAKOVOSTI IN OKVIRNI DESKRIPTORJI
   (1)

Ta priloga predlaga skupna merila kakovosti in okvirne deskriptorje za podporo držav članic pri izvajanju Okvira (2), če slednje menijo, da je to primerno.

| Merila kakovosti | Okvirni deskriptorji na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja | Okvirni deskriptorji na ravni izvajalca poklicnega izobraževanja in usposabljanja |
| --- | --- | --- |
| Načrtovanje odraža strateško vizijo, ki jo imajo ustrezne interesne skupine in vključuje jasne cilje, ukrepe in kazalnike | Cilji poklicnega izobraževanja in usposabljanja so opisani za srednje- in dolgoročno obdobje ter povezani z evropskimi cilji.
  Ustrezne zainteresirane strani sodelujejo pri določanju ciljev poklicnega izobraževanja in usposabljanja na različnih ravneh.
  Cilji so določeni in se spremljajo preko posebnih kazalnikov (merilo uspešnosti).
  Vzpostavljeni so mehanizmi in postopki za prepoznavanje potreb usposabljanja.
  Oblikovana je bila politika obveščanja, ki bo zagotovila optimalno posredovanje rezultatov/izidov glede kakovosti, ob upoštevanju nacionalnih/regionalnih zahtev za varstvo podatkov.
  Opredeljeni so standardi in smernice za priznavanje, potrjevanje in certificiranje sposobnosti posameznikov. | Evropski, nacionalni in regionalni cilji politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja se odražajo v lokalnih ciljih, ki so jih določili izvajalci.
  Določeni so jasni cilji, ki se tudi spremljajo.
  Da bi opredelili specifične lokalne potrebe in potrebe posameznikov, potekajo stalna posvetovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.
  Pristojnosti v upravljanju in razvoju kakovosti so jasno dodeljene.
  Obstaja zgodnje sodelovanje zaposlenih pri načrtovanju, vključno glede razvoja kakovosti.
  Izvajalci načrtujejo skupne pobude z ostalimi izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
  Ustrezne zainteresirane strani sodelujejo pri analiziranju lokalnih potreb.
  Izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja imajo jasen in pregleden sistem zagotavljanja kakovosti. |
| Izvedbeni načrti se oblikujejo v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in vključujejo jasna načela. | Izvedbeni načrti so oblikovani v sodelovanju s socialnimi partnerji, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja in ostalimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi na različnih ravneh.
  Izvedbeni načrti vključujejo analizo o zahtevanih virih, zmogljivosti uporabnikov in orodjih ter smernicah, potrebnih za podporo.
  Smernice in standardi so bili oblikovani za izvajanje na različnih ravneh.
  Izvedbeni načrti vključujejo posebno podporo pri usposabljanju učiteljev in inštruktorjev.
  Dolžnosti izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja v postopku izvajanja so natančno opisani in pregledni.
  Oblikovan je bil nacionalni in/ali regionalni okvir za zagotavljanje kakovosti je oblikovan in vključuje smernice in merila kakovosti na ravni izvajalca poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom spodbujanja stalnega izboljševanja in samoregulacije. | Viri so ustrezno notranje usklajeni/določeni z namenom doseganja ciljev, ki so zastavljeni v izvedbenih načrtih.
  Ustrezna in skupna partnerstva so jasno podprta z namenom izvajanja načrtovanih ukrepov.
  Strateški načrt za razvoj usposobljenosti osebja opredeljuje potrebo po usposabljanju učiteljev in inštruktorjev.
  Osebje se redno usposablja in razvija sodelovanje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi za podporo krepitvi zmogljivosti in izboljševanje kakovosti ter povečanje učinkovitosti. |
| Ocenjevanje izidov in postopkov se izvaja redno in je podprto z meritvami. | Oblikovana je metodologija za ocenjevanje, ki zajema notranje in zunanje ocenjevanje.
  Sodelovanje zainteresiranih strani v procesu spremljanja in ocenjevanja je dogovorjeno in natančno določeno.
  Nacionalni/regionalni standardi in procesi za izboljševanje in zagotavljanje kakovosti so prilagojeni in sorazmerni s potrebami sektorja.
  Sistemi so podvrženi samoocenjevanju ter notranjemu in zunanjemu pregledu, kakor je primerno.
  Izvajajo se sistemi zgodnjega opozarjanja.
  Uporabljajo se kazalniki uspešnosti.
  Da bi izmerili uspeh in opredelili področja za izboljšanje, poteka zbiranje ustreznih, rednih in preglednih podatkov. Oblikovana je bila primerna metodologija zbiranja podatkov, npr. vprašalniki in kazalniki/meritve. | Samoocenjevanje/samovrednotenje se izvaja periodično v skladu z nacionalnimi in regionalnimi predpisi/okviri ali na pobudo izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
  Ocena in pregled vključujeta postopke in rezultate/izide izobraževanja, vključno z oceno zadovoljstva učenca ter učinkovitosti in zadovoljstva osebja.
  Ocena in pregled vključujeta ustrezne in učinkovite mehanizme za vključevanje notranjih in zunanjih zainteresiranih strani.
  Izvajajo se sistemi zgodnjega opozarjanja. |
| Pregled | Postopki, mehanizmi in instrumenti za izvajanje pregledov so opredeljeni na vseh ravneh.
  Postopki se redno pregledujejo, oblikujejo pa se tudi akcijski načrti za spremembe. Sistemi se temu ustrezno prilagajajo.
  Podatki o izidih ocenjevanja so javno dostopni. | Zbira se odziv učencev na njihove individualne učne izkušnje ter na okolje, v katerem poteka učenje oziroma poučevanje. Skupaj z odzivom učiteljev se uporablja za izboljšanje nadaljnjih ukrepov.
  Podatki o izidih pregleda so v veliki meri javno dostopni.
  Postopki o odzivu in pregledu so del strateškega učnega procesa v organizaciji.
  O rezultatih/izidih postopka ocenjevanja se razpravlja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, pripravijo pa se tudi primerni akcijski načrti. |

Merila kakovosti

Okvirni deskriptorji na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja

Okvirni deskriptorji na ravni izvajalca poklicnega izobraževanja in usposabljanja

Načrtovanje odraža strateško vizijo, ki jo imajo ustrezne interesne skupine in vključuje jasne cilje, ukrepe in kazalnike

Cilji poklicnega izobraževanja in usposabljanja so opisani za srednje- in dolgoročno obdobje ter povezani z evropskimi cilji.

Ustrezne zainteresirane strani sodelujejo pri določanju ciljev poklicnega izobraževanja in usposabljanja na različnih ravneh.

Cilji so določeni in se spremljajo preko posebnih kazalnikov (merilo uspešnosti).

Vzpostavljeni so mehanizmi in postopki za prepoznavanje potreb usposabljanja.

Oblikovana je bila politika obveščanja, ki bo zagotovila optimalno posredovanje rezultatov/izidov glede kakovosti, ob upoštevanju nacionalnih/regionalnih zahtev za varstvo podatkov.

Opredeljeni so standardi in smernice za priznavanje, potrjevanje in certificiranje sposobnosti posameznikov.

Evropski, nacionalni in regionalni cilji politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja se odražajo v lokalnih ciljih, ki so jih določili izvajalci.

Določeni so jasni cilji, ki se tudi spremljajo.

Da bi opredelili specifične lokalne potrebe in potrebe posameznikov, potekajo stalna posvetovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Pristojnosti v upravljanju in razvoju kakovosti so jasno dodeljene.

Obstaja zgodnje sodelovanje zaposlenih pri načrtovanju, vključno glede razvoja kakovosti.

Izvajalci načrtujejo skupne pobude z ostalimi izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Ustrezne zainteresirane strani sodelujejo pri analiziranju lokalnih potreb.

Izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja imajo jasen in pregleden sistem zagotavljanja kakovosti.

Izvedbeni načrti se oblikujejo v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in vključujejo jasna načela.

Izvedbeni načrti so oblikovani v sodelovanju s socialnimi partnerji, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja in ostalimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi na različnih ravneh.

Izvedbeni načrti vključujejo analizo o zahtevanih virih, zmogljivosti uporabnikov in orodjih ter smernicah, potrebnih za podporo.

Smernice in standardi so bili oblikovani za izvajanje na različnih ravneh.

Izvedbeni načrti vključujejo posebno podporo pri usposabljanju učiteljev in inštruktorjev.

Dolžnosti izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja v postopku izvajanja so natančno opisani in pregledni.

Oblikovan je bil nacionalni in/ali regionalni okvir za zagotavljanje kakovosti je oblikovan in vključuje smernice in merila kakovosti na ravni izvajalca poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom spodbujanja stalnega izboljševanja in samoregulacije.

Viri so ustrezno notranje usklajeni/določeni z namenom doseganja ciljev, ki so zastavljeni v izvedbenih načrtih.

Ustrezna in skupna partnerstva so jasno podprta z namenom izvajanja načrtovanih ukrepov.

Strateški načrt za razvoj usposobljenosti osebja opredeljuje potrebo po usposabljanju učiteljev in inštruktorjev.

Osebje se redno usposablja in razvija sodelovanje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi za podporo krepitvi zmogljivosti in izboljševanje kakovosti ter povečanje učinkovitosti.

Ocenjevanje izidov in postopkov se izvaja redno in je podprto z meritvami.

Oblikovana je metodologija za ocenjevanje, ki zajema notranje in zunanje ocenjevanje.

Sodelovanje zainteresiranih strani v procesu spremljanja in ocenjevanja je dogovorjeno in natančno določeno.

Nacionalni/regionalni standardi in procesi za izboljševanje in zagotavljanje kakovosti so prilagojeni in sorazmerni s potrebami sektorja.

Sistemi so podvrženi samoocenjevanju ter notranjemu in zunanjemu pregledu, kakor je primerno.

Izvajajo se sistemi zgodnjega opozarjanja.

Uporabljajo se kazalniki uspešnosti.

Da bi izmerili uspeh in opredelili področja za izboljšanje, poteka zbiranje ustreznih, rednih in preglednih podatkov. Oblikovana je bila primerna metodologija zbiranja podatkov, npr. vprašalniki in kazalniki/meritve.

Samoocenjevanje/samovrednotenje se izvaja periodično v skladu z nacionalnimi in regionalnimi predpisi/okviri ali na pobudo izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Ocena in pregled vključujeta postopke in rezultate/izide izobraževanja, vključno z oceno zadovoljstva učenca ter učinkovitosti in zadovoljstva osebja.

Ocena in pregled vključujeta ustrezne in učinkovite mehanizme za vključevanje notranjih in zunanjih zainteresiranih strani.

Izvajajo se sistemi zgodnjega opozarjanja.

Pregled

Postopki, mehanizmi in instrumenti za izvajanje pregledov so opredeljeni na vseh ravneh.

Postopki se redno pregledujejo, oblikujejo pa se tudi akcijski načrti za spremembe. Sistemi se temu ustrezno prilagajajo.

Podatki o izidih ocenjevanja so javno dostopni.

Zbira se odziv učencev na njihove individualne učne izkušnje ter na okolje, v katerem poteka učenje oziroma poučevanje. Skupaj z odzivom učiteljev se uporablja za izboljšanje nadaljnjih ukrepov.

Podatki o izidih pregleda so v veliki meri javno dostopni.

Postopki o odzivu in pregledu so del strateškega učnega procesa v organizaciji.

O rezultatih/izidih postopka ocenjevanja se razpravlja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, pripravijo pa se tudi primerni akcijski načrti.

---

(1)  Za namene tega priporočila se uporabljajo opredelitve, ki temeljijo na glosarju Cedefop o kakovosti usposabljanja (delovni dokument, november 2003).

(2)  Nadaljnji sklop izbranih kazalnikov kakovosti je podrobneje opisan v Prilogi II.

PRILOGA II

REFERENČNI NIZ IZBRANIH KAZALNIKOV KAKOVOSTI ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI POKLICNEGA IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA

Ta priloga predlaga celovit niz izbranih kazalnikov kakovosti, ki se lahko uporabijo za podporo ocenjevanja in izboljševanja kakovosti sistemov in/ali izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Niz kazalnikov se bo nadalje razvil s pomočjo evropskega sodelovanja na dvostranski in/ali večstranski osnovi na podlagi evropskih podatkov in nacionalnih registrov.

Te kazalnike bi bilo treba glede na njihovo naravo in namen razlikovati od kazalnikov in meril iz Sklepov Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju.

Tabela kazalnikov poleg tega ne vključuje zbirnih kazalnikov na nacionalni ravni, če teh kazalnikov ni oziroma jih je težko pridobiti. Tovrstne kazalnike se lahko na nacionalni ravni zbere kasneje na podlagi dogovora med državami članicami, Komisijo ter mrežo evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti.

| Kazalnik | Vrsta kazalnika | Namen politike |
| --- | --- | --- |
| Glavni kazalniki za zagotavljanje kakovosti |
| Št. 1
  Ustreznost sistemov zagotavljanja kakovosti za izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja:






  (a) | delež izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki uporabljajo notranje sisteme zagotavljanja kakovosti, določenih z zakonodajo/na lastno pobudo |

Kazalnik

Vrsta kazalnika

Namen politike

Glavni kazalniki za zagotavljanje kakovosti

Št. 1

Ustreznost sistemov zagotavljanja kakovosti za izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja:

(a)

delež izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki uporabljajo notranje sisteme zagotavljanja kakovosti, določenih z zakonodajo/na lastno pobudo

| (b) | delež pooblaščenih izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja |
| --- | --- |

(b)

delež pooblaščenih izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja

Kazalnik stanja/vnosa

Spodbujati kulturo izboljševanja kakovosti na ravni izvajalca poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Povečati preglednost kakovosti usposabljanja.

Izboljšati vzajemno zaupanje v izvajanje usposabljanja.

Št. 2

Vlaganje v usposabljanje učiteljev in inštruktorjev:

| (a) | delež učiteljev in inštruktorjev, ki sodelujejo v nadaljnjem usposabljanju |
| --- | --- |

(a)

delež učiteljev in inštruktorjev, ki sodelujejo v nadaljnjem usposabljanju

| (b) | znesek vloženih sredstev |
| --- | --- |

(b)

znesek vloženih sredstev

Kazalnik vnosa/procesa

Spodbujati učitelje in inštruktorje, da proces razvijanja kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja vzamejo za svojega.

Izboljšati odzivnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja na spreminjajoče se povpraševanje na trgu dela.

Povečati krepitev zmogljivosti posameznega izobraževanja.

Izboljšati dosežke učencev.

Kazalniki, ki podpirajo merila kakovosti v okviru ciljev CPI

Št. 3

Stopnja udeleženosti v programih poklicnega izobraževanja in usposabljanja:

število udeležencev v programih poklicnega izobraževanja in usposabljanja (1) glede na vrsto programa in posamezna merila (2)

Kazalnik vnosa/procesa/učinka

Pridobiti osnovne podatke o privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na ravni sistema in izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Usmeriti podporo v povečanje dostopa do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi za prikrajšane skupine.

Št. 4

Stopnja dokončanosti programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja:

število oseb, ki so uspešno zaključile programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja oziroma iz njih izstopile, glede na vrsto programa in posamezna merila

Kazalnik procesa/ učinka/rezultata

Pridobiti osnovne podatke o dosežkih na področju izobraževanja in kakovosti postopkov usposabljanja.

Izračunati osip med šolanjem glede na stopnjo udeleženosti.

Podpirati uspešen zaključek kot enega glavnih ciljev za kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Podpirati zagotavljanje prilagojenega usposabljanja za prikrajšane skupine.

Št. 5

Stopnja zaposljivosti v programih poklicnega izobraževanja in usposabljanja:

| (a) | zaposlitveni položaj učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v določenem času po končanem usposabljanju, glede na vrsto programa in posamezna merila (3) |
| --- | --- |

(a)

zaposlitveni položaj učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v določenem času po končanem usposabljanju, glede na vrsto programa in posamezna merila (3)

| (b) | delež zaposlenih učencev v določenem času po končanem usposabljanju, glede na vrsto programa in posamezna merila |
| --- | --- |

(b)

delež zaposlenih učencev v določenem času po končanem usposabljanju, glede na vrsto programa in posamezna merila

Kazalnik rezultata

Podpiranje zaposljivosti.

Izboljšati odzivnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja na spreminjajoče se zahteve na trgu dela.

Podpirati zagotavljanje prilagojenega usposabljanja za prikrajšane skupine.

Št. 6

Uporaba pridobljenih spretnosti na delovnem mestu:

| (a) | informacije o zaposlitvi posameznikov po zaključenem usposabljanju glede na vrsto usposabljanja in individualna merila |
| --- | --- |

(a)

informacije o zaposlitvi posameznikov po zaključenem usposabljanju glede na vrsto usposabljanja in individualna merila

| (b) | stopnja zadovoljstva posameznikov in delodajalcev s pridobljenimi veščinami in sposobnostmi |
| --- | --- |

(b)

stopnja zadovoljstva posameznikov in delodajalcev s pridobljenimi veščinami in sposobnostmi

Kazalnik rezultatov

(mešanica kvalitativnih in kvantitativnih podatkov)

Povečati zaposljivost.

Izboljšanje odzivnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na spreminjajoče se zahteve na trgu dela.

Podpirati zagotavljanje prilagojenega usposabljanja za prikrajšane skupine.

Informacije o kontekstu

Št. 7

Stopnja brezposelnosti (4) glede na posamezna merila

Kazalnik stanja

Osnovne informacije za odločanje o politikah na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Št. 8

Razširjenost ranljivih skupin:

| (a) | odstotek udeležencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki so opredeljeni kot prikrajšane skupine (na določenem območju ali prispevnih površinah) glede na starost in spol |
| --- | --- |

(a)

odstotek udeležencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki so opredeljeni kot prikrajšane skupine (na določenem območju ali prispevnih površinah) glede na starost in spol

| (b) | stopnja uspešnosti prikrajšanih skupin glede na starost in spol |
| --- | --- |

(b)

stopnja uspešnosti prikrajšanih skupin glede na starost in spol

Kazalnik stanja

Osnovne informacije za odločanje o politikah na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Podpirati dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja za prikrajšane skupine.

Podpirati zagotavljanje prilagojenega usposabljanja prikrajšanim skupinam.

Št. 9

Mehanizmi prepoznavanja potreb po usposabljanju na trgu dela:

| (a) | informacije o mehanizmih, namenjenih prepoznavanju spreminjajočih se zahtev na različnih ravneh |
| --- | --- |

(a)

informacije o mehanizmih, namenjenih prepoznavanju spreminjajočih se zahtev na različnih ravneh

| (b) | dokaz o njihovi učinkovitosti |
| --- | --- |

(b)

dokaz o njihovi učinkovitosti

Kazalnik stanja/vnosa

(kvalitativne informacije)

Izboljšanje odzivnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na spreminjajoče se zahteve na trgu dela.

Podpiranje zaposljivosti.

Št. 10

Programi spodbujanja boljšega dostopa do poklicnega izobraževanja in usposabljanja:

| (a) | informacije o obstoječih programih na različnih ravneh |
| --- | --- |

(a)

informacije o obstoječih programih na različnih ravneh

| (b) | dokaz o njihovi učinkovitosti |
| --- | --- |

(b)

dokaz o njihovi učinkovitosti

Kazalnik procesa

(kvalitativne informacije)

Podpiranje dostopa do storitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi za prikrajšane skupine.

Podpiranje zagotavljanja prilagojenega usposabljanja.

---

(1)  Za začetno poklicno usposabljanje: potrebnih je 6 tednov usposabljanja, da se učenec šteje kot udeleženec.

Za vseživljenjsko učenje: odstotek prebivalstva, sprejet v formalne programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

(2)  Poleg osnovnih informacij o spolu in starosti bi se lahko uporabila tudi druga merila, npr. osipniki na zgodnji stopnji šolanja, najvišja dosežena izobrazba, priseljenci, invalidne osebe, trajanje brezposelnosti.

(3)  Za začetno poklicno usposabljanje: vključno s podatki o zaposlitvenem položaju osipnikov.

(4)  Opredelitev v skladu z ILO in OECD: posamezniki brez dela, stari od 15 do 74 let, aktivni iskalci zaposlitve in pripravljeni na delo.

---

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/11

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 155/02

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149(4) in 150(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Razvijanje in priznavanje znanja, sposobnosti in usposobljenosti državljanov sta bistvenega pomena za njihov osebni in poklicni razvoj, pa tudi za konkurenčnost, zaposlenost in socialno kohezijo v Skupnosti. V tem pogledu bi morala omogočiti lažjo transnacionalno mobilnost delavcev in udeležencev v učnem procesu ter prispevati k izpolnjevanju zahtev ponudbe in povpraševanja na evropskem trgu dela. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti spodbujati in izboljšati sodelovanje pri čezmejnem vseživljenjskem učenju za vse ter prenašanju, priznavanju in zbiranju učnih rezultatov posameznikov, doseženih v okviru formalnega, neformalnega ali priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(1)

Razvijanje in priznavanje znanja, sposobnosti in usposobljenosti državljanov sta bistvenega pomena za njihov osebni in poklicni razvoj, pa tudi za konkurenčnost, zaposlenost in socialno kohezijo v Skupnosti. V tem pogledu bi morala omogočiti lažjo transnacionalno mobilnost delavcev in udeležencev v učnem procesu ter prispevati k izpolnjevanju zahtev ponudbe in povpraševanja na evropskem trgu dela. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti spodbujati in izboljšati sodelovanje pri čezmejnem vseživljenjskem učenju za vse ter prenašanju, priznavanju in zbiranju učnih rezultatov posameznikov, doseženih v okviru formalnega, neformalnega ali priložnostnega učenja.

| (2) | Evropski svet je leta 2000 v Lizboni sklenil, da bi morala biti večja preglednost kvalifikacij en od ključnih delov prizadevanj, ki so nujna za prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja v Skupnosti potrebam družbe znanja. Poleg tega je Evropski svet v Barceloni leta 2002 poudaril pomen izboljševanja preglednosti in priznavanja metod na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je leta 2000 v Lizboni sklenil, da bi morala biti večja preglednost kvalifikacij en od ključnih delov prizadevanj, ki so nujna za prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja v Skupnosti potrebam družbe znanja. Poleg tega je Evropski svet v Barceloni leta 2002 poudaril pomen izboljševanja preglednosti in priznavanja metod na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

| (3) | Sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki so poglavitno področje vseživljenjskega učenja, so neposredno povezani s splošnim in višjim izobraževanjem ter zaposlovalno in socialno politiko vsake države članice. Ti sistemi z medsektorskim vplivom ne spodbujajo le konkurenčnost evropskega gospodarstva in izpolnjevanje potreb trga dela, pač pa tudi socialno kohezijo, enakopravnost ter sodelovanje in vključenost državljanov. |
| --- | --- |

(3)

Sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki so poglavitno področje vseživljenjskega učenja, so neposredno povezani s splošnim in višjim izobraževanjem ter zaposlovalno in socialno politiko vsake države članice. Ti sistemi z medsektorskim vplivom ne spodbujajo le konkurenčnost evropskega gospodarstva in izpolnjevanje potreb trga dela, pač pa tudi socialno kohezijo, enakopravnost ter sodelovanje in vključenost državljanov.

| (4) | V Resoluciji Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) („Kopenhagenski proces“) in v skupnem vmesnem poročilu Sveta in Komisije iz leta 2004 o izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (5) je bil poudarjen pomen sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, v skupnem poročilu Sveta in Komisije iz leta 2008 o napredku (6) pa potreba po okrepljenih prizadevanjih za boljšo kakovost in večjo privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(4)

V Resoluciji Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) („Kopenhagenski proces“) in v skupnem vmesnem poročilu Sveta in Komisije iz leta 2004 o izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (5) je bil poudarjen pomen sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, v skupnem poročilu Sveta in Komisije iz leta 2008 o napredku (6) pa potreba po okrepljenih prizadevanjih za boljšo kakovost in večjo privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

| (5) | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju v okviru Sveta dne 15. novembra 2004 o prihodnjih prednostnih nalogah za krepitev evropskega sodelovanja pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju so v ospredje postavili razvijanje in izvajanje Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da bi udeležencem v učnem procesu omogočili zbiranje dosežkov, doseženih na njihovih učnih poteh pri premiku iz enega sistema poklicnega usposabljanja v drugega. |
| --- | --- |

(5)

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju v okviru Sveta dne 15. novembra 2004 o prihodnjih prednostnih nalogah za krepitev evropskega sodelovanja pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju so v ospredje postavili razvijanje in izvajanje Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da bi udeležencem v učnem procesu omogočili zbiranje dosežkov, doseženih na njihovih učnih poteh pri premiku iz enega sistema poklicnega usposabljanja v drugega.

| (6) | Namen tega priporočila je vzpostaviti Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju („ECVET“), da se omogoči lažje prenašanje, priznavanje in zbiranje ocenjenih učnih rezultatov posameznikov, ki želijo pridobiti kvalifikacijo. To bo izboljšalo splošno razumevanje učnih rezultatov državljanov in njihovo preglednost, trans-nacionalno mobilnost in prenosljivost med državami članicami in po potrebi tudi znotraj držav članic pri čezmejnem vse-življenjskem učenju ter mobilnost in prenosljivost kvalifikacij na nacionalni ravni med različnimi gospodarskimi panogami in na trgu dela; poleg tega bo to prispevalo k razvoju in razširitvi evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

(6)

Namen tega priporočila je vzpostaviti Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju („ECVET“), da se omogoči lažje prenašanje, priznavanje in zbiranje ocenjenih učnih rezultatov posameznikov, ki želijo pridobiti kvalifikacijo. To bo izboljšalo splošno razumevanje učnih rezultatov državljanov in njihovo preglednost, trans-nacionalno mobilnost in prenosljivost med državami članicami in po potrebi tudi znotraj držav članic pri čezmejnem vse-življenjskem učenju ter mobilnost in prenosljivost kvalifikacij na nacionalni ravni med različnimi gospodarskimi panogami in na trgu dela; poleg tega bo to prispevalo k razvoju in razširitvi evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju.

| (7) | ECVET bi moral temeljiti na načelih in tehničnih specifikacijah iz Priloge II. Poleg tega bi moral podpirati skupna načela za zagotavljanje kakovosti iz sklepov Sveta z dne 28. maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in iz Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (7). |
| --- | --- |

(7)

ECVET bi moral temeljiti na načelih in tehničnih specifikacijah iz Priloge II. Poleg tega bi moral podpirati skupna načela za zagotavljanje kakovosti iz sklepov Sveta z dne 28. maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in iz Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (7).

| (8) | ECVET se uporablja za vse učne rezultate, ki jih je načeloma možno doseči pri različnih izobraževalnih in učnih poteh na vseh ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij za vse-življenjsko učenje („EOK“), in se nato prenašajo in priznavajo. Zato to priporočilo prispeva k širšim ciljem spodbujanja vse-življenjskega učenja in povečanja zaposljivosti, pripravljenosti na mobilnost in socialne vključenosti delavcev in udeležencev v učnem procesu. Zlasti omogoča razvijanje prožnih in individualiziranih poti ter tudi priznavanje teh učnih rezultatov, doseženih z neformalnim in priložnostnim učenjem. |
| --- | --- |

(8)

ECVET se uporablja za vse učne rezultate, ki jih je načeloma možno doseči pri različnih izobraževalnih in učnih poteh na vseh ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij za vse-življenjsko učenje („EOK“), in se nato prenašajo in priznavajo. Zato to priporočilo prispeva k širšim ciljem spodbujanja vse-življenjskega učenja in povečanja zaposljivosti, pripravljenosti na mobilnost in socialne vključenosti delavcev in udeležencev v učnem procesu. Zlasti omogoča razvijanje prožnih in individualiziranih poti ter tudi priznavanje teh učnih rezultatov, doseženih z neformalnim in priložnostnim učenjem.

| (9) | Pregledna načela za zagotavljanje kakovosti, izmenjava informacij in razvijanje partnerstev med ustanovami, pristojnimi za kvalifikacije, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter drugimi zainteresiranimi stranmi bi morali pripomoči h krepitvi vzajemnega zaupanja in olajšati izvajanje tega priporočila. |
| --- | --- |

(9)

Pregledna načela za zagotavljanje kakovosti, izmenjava informacij in razvijanje partnerstev med ustanovami, pristojnimi za kvalifikacije, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter drugimi zainteresiranimi stranmi bi morali pripomoči h krepitvi vzajemnega zaupanja in olajšati izvajanje tega priporočila.

| (10) | To priporočilo bi moralo omogočiti lažjo skladnost, primerljivost in medsebojno dopolnjevanje sistemov kreditnih točk, ki se uporabljajo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, in Evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk („ECTS“), ki se uporablja v visokošolskem izobraževanju, in tako prispevati k večji prepustnosti med ravnmi izobraževanja in usposabljanja v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. |
| --- | --- |

(10)

To priporočilo bi moralo omogočiti lažjo skladnost, primerljivost in medsebojno dopolnjevanje sistemov kreditnih točk, ki se uporabljajo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, in Evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk („ECTS“), ki se uporablja v visokošolskem izobraževanju, in tako prispevati k večji prepustnosti med ravnmi izobraževanja in usposabljanja v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso.

| (11) | Potrjevanje ocenjenih učnih rezultatov iz neformalnih in priložnostnih učnih okvirov bi bilo treba spodbujati v skladu s sklepi Sveta z dne 28. maja 2004 o skupnih evropskih načelih za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(11)

Potrjevanje ocenjenih učnih rezultatov iz neformalnih in priložnostnih učnih okvirov bi bilo treba spodbujati v skladu s sklepi Sveta z dne 28. maja 2004 o skupnih evropskih načelih za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja.

| (12) | To priporočilo dopolnjuje Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi Evropskega ogrodja kvalifikacij za vse-življenjsko učenje (8), v katerem je državam članicam priporočeno, naj spodbujajo tesne povezave med EOK in obstoječimi ali prihodnjimi evropskimi sistemi za prenašanje in zbiranje kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Medtem ko je glavni cilj EOK povečanje preglednosti, primerljivosti in prenosljivosti pridobljenih kvalifikacij, je cilj ECVET omogočiti lažji prenos, priznavanje in zbiranje učnih rezultatov, ki so jih posamezniki dosegli na svojih poteh za pridobitev kvalifikacije. |
| --- | --- |

(12)

To priporočilo dopolnjuje Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi Evropskega ogrodja kvalifikacij za vse-življenjsko učenje (8), v katerem je državam članicam priporočeno, naj spodbujajo tesne povezave med EOK in obstoječimi ali prihodnjimi evropskimi sistemi za prenašanje in zbiranje kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Medtem ko je glavni cilj EOK povečanje preglednosti, primerljivosti in prenosljivosti pridobljenih kvalifikacij, je cilj ECVET omogočiti lažji prenos, priznavanje in zbiranje učnih rezultatov, ki so jih posamezniki dosegli na svojih poteh za pridobitev kvalifikacije.

| (13) | To priporočilo upošteva Odločbo št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (9) in Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o trans-nacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (10). |
| --- | --- |

(13)

To priporočilo upošteva Odločbo št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (9) in Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o trans-nacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (10).

| (14) | To priporočilo bi moralo olajšati udeležbo pristojnih lokalnih in regionalnih organov pri povezovanju nacionalnih ali drugih okvirov in sistemov kvalifikacij z ECVET, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(14)

To priporočilo bi moralo olajšati udeležbo pristojnih lokalnih in regionalnih organov pri povezovanju nacionalnih ali drugih okvirov in sistemov kvalifikacij z ECVET, kadar je to primerno.

| (15) | To priporočilo ne bi smelo posegati v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (11), ki dodeljuje pravice in obveznosti ustreznim nacionalnim organom in migrantom. Uporaba ECVET ne bi smela vplivati na dostop do trga dela, kjer so poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES. Poleg tega ECVET državljanom ne dodeljuje nobene nove pravice, na podlagi katerih bi bili njihovi učni rezultati ali točke samodejno priznani. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne bi smelo posegati v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (11), ki dodeljuje pravice in obveznosti ustreznim nacionalnim organom in migrantom. Uporaba ECVET ne bi smela vplivati na dostop do trga dela, kjer so poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES. Poleg tega ECVET državljanom ne dodeljuje nobene nove pravice, na podlagi katerih bi bili njihovi učni rezultati ali točke samodejno priznani.

| (16) | Uvedba in izvajanje ECVET sta na podlagi členov 149 in 150 Pogodbe prostovoljna in lahko zato potekata le v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

(16)

Uvedba in izvajanje ECVET sta na podlagi členov 149 in 150 Pogodbe prostovoljna in lahko zato potekata le v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni in predpisi.

| (17) | Ker ciljev tega priporočila, namreč podpore in dopolnjevanja dejavnosti držav članic, olajšanja sodelovanja med njimi, povečanja preglednosti in spodbujanja mobilnosti in vse-življenjskega učenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih zaradi obsega ali učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena to priporočilo ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev v kolikor ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih sistemov kvalifikacij, kvalifikacij ali nacionalnih sistemov kreditnih točk, ne predpisuje posebnih učnih rezultatov ali usposobljenosti posameznika in njen cilj ali zahteva ni drobitev ali uskladitev sistemov kvalifikacij – |
| --- | --- |

(17)

Ker ciljev tega priporočila, namreč podpore in dopolnjevanja dejavnosti držav članic, olajšanja sodelovanja med njimi, povečanja preglednosti in spodbujanja mobilnosti in vse-življenjskega učenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih zaradi obsega ali učinkov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena to priporočilo ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev v kolikor ne nadomešča ali opredeljuje nacionalnih sistemov kvalifikacij, kvalifikacij ali nacionalnih sistemov kreditnih točk, ne predpisuje posebnih učnih rezultatov ali usposobljenosti posameznika in njen cilj ali zahteva ni drobitev ali uskladitev sistemov kvalifikacij –

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČATA, NAJ:

| 1. | spodbujajo Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju („ECVET“) iz prilog I in II na vseh ravneh EOK v povezavi s kvalifikacijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom omogočanja lažje transnacionalne mobilnosti ter priznavanja učnih rezultatov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter čezmejnem vseživljenjskem učenju; |
| --- | --- |

1.

spodbujajo Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju („ECVET“) iz prilog I in II na vseh ravneh EOK v povezavi s kvalifikacijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja z namenom omogočanja lažje transnacionalne mobilnosti ter priznavanja učnih rezultatov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter čezmejnem vseživljenjskem učenju;

| 2. | ustvarijo potrebne pogoje in sprejmejo ukrepe, kakor je primerno, da se bo od leta 2012 – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso ter na podlagi preskušanja in testiranja – ECVET lahko postopno uporabljal za kvalifikacije poklicnega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh EOK ter za namen prenašanja, priznavanja in zbiranja učnih rezultatov posameznikov, doseženih v formalnih in, kadar je primerno, neformalnih in priložnostnih okvirih; |
| --- | --- |

2.

ustvarijo potrebne pogoje in sprejmejo ukrepe, kakor je primerno, da se bo od leta 2012 – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso ter na podlagi preskušanja in testiranja – ECVET lahko postopno uporabljal za kvalifikacije poklicnega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh EOK ter za namen prenašanja, priznavanja in zbiranja učnih rezultatov posameznikov, doseženih v formalnih in, kadar je primerno, neformalnih in priložnostnih okvirih;

| 3. | podpirajo razvoj nacionalnih in evropskih partnerstev ter mrež, ki bodo vključevale ustanove in organe, pristojne za kvalifikacije in spričevala, izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, socialne partnerje in druge zadevne zainteresirane strani, predane preskušanju, izvajanju in spodbujanju ECVET; |
| --- | --- |

3.

podpirajo razvoj nacionalnih in evropskih partnerstev ter mrež, ki bodo vključevale ustanove in organe, pristojne za kvalifikacije in spričevala, izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, socialne partnerje in druge zadevne zainteresirane strani, predane preskušanju, izvajanju in spodbujanju ECVET;

| 4. | zagotovijo, da imajo zainteresirane strani in posamezniki s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja dostop do informacij in smernic za uporabo ECVET, ter hkrati omogočijo izmenjavo informacij med državami članicami. Poleg tega naj zagotovijo, da pristojni organi primerno objavijo uporabo ECVET za kvalifikacije in da ustrezni dokumenti „Europass“, ki jih izdajo pristojni organi, vsebujejo jasno navedene ustrezne informacije; |
| --- | --- |

4.

zagotovijo, da imajo zainteresirane strani in posamezniki s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja dostop do informacij in smernic za uporabo ECVET, ter hkrati omogočijo izmenjavo informacij med državami članicami. Poleg tega naj zagotovijo, da pristojni organi primerno objavijo uporabo ECVET za kvalifikacije in da ustrezni dokumenti „Europass“, ki jih izdajo pristojni organi, vsebujejo jasno navedene ustrezne informacije;

| 5. | v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso pri uporabi ECVET uporabljajo splošna načela za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, določena v sklepih Sveta z dne 28. maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, zlasti v povezavi z ocenjevanjem, potrjevanjem in priznavanjem učnih rezultatov; |
| --- | --- |

5.

v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso pri uporabi ECVET uporabljajo splošna načela za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, določena v sklepih Sveta z dne 28. maja 2004 o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, zlasti v povezavi z ocenjevanjem, potrjevanjem in priznavanjem učnih rezultatov;

| 6. | zagotovijo, da delujejo mehanizmi usklajevanja in spremljanja na ustreznih ravneh v skladu z zakonodajo, ter da veljajo strukture in zahteve vsake države članice, da se zagotovi kakovost, preglednost in usklajenost pobud za izvajanje ECVET. |
| --- | --- |

6.

zagotovijo, da delujejo mehanizmi usklajevanja in spremljanja na ustreznih ravneh v skladu z zakonodajo, ter da veljajo strukture in zahteve vsake države članice, da se zagotovi kakovost, preglednost in usklajenost pobud za izvajanje ECVET.

PODPIRATA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 1. | podpira države članice pri izvajanju nalog iz točk 1 do 6 in uporabi načel in tehničnih specifikacij ECVET iz Priloge II, zlasti z omogočanjem lažjega preskušanja, sodelovanja, vzajemnega učenja in spodbujanja uporabe ter z izmenjavo informacij in posvetovanjem ter hkrati z zagotavljanjem dostopa do učnega materiala za vse zainteresirane državljane; |
| --- | --- |

1.

podpira države članice pri izvajanju nalog iz točk 1 do 6 in uporabi načel in tehničnih specifikacij ECVET iz Priloge II, zlasti z omogočanjem lažjega preskušanja, sodelovanja, vzajemnega učenja in spodbujanja uporabe ter z izmenjavo informacij in posvetovanjem ter hkrati z zagotavljanjem dostopa do učnega materiala za vse zainteresirane državljane;

| 2. | oblikuje priročnik in orodja ter prilagodi ustrezne dokumente Europass v sodelovanju z državami članicami, nacionalnimi in evropskimi strokovnjaki in uporabniki; v sodelovanju s strokovnjaki v sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja in strokovnjaki na področju visokošolskega izobraževanja ter uporabniki na evropski in nacionalni ravni oblikuje izvedenska mnenja za krepitev skladnosti in komplementarnosti ECVET in ECTS, ki se uporablja v visokošolskem izobraževanju in zagotavlja redne informacije o razvoju ECVET; |
| --- | --- |

2.

oblikuje priročnik in orodja ter prilagodi ustrezne dokumente Europass v sodelovanju z državami članicami, nacionalnimi in evropskimi strokovnjaki in uporabniki; v sodelovanju s strokovnjaki v sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja in strokovnjaki na področju visokošolskega izobraževanja ter uporabniki na evropski in nacionalni ravni oblikuje izvedenska mnenja za krepitev skladnosti in komplementarnosti ECVET in ECTS, ki se uporablja v visokošolskem izobraževanju in zagotavlja redne informacije o razvoju ECVET;

| 3. | spodbuja evropsko mrežo ECVET in v njej sodeluje skupaj z državami članicami, saj so vanjo vključene ustrezne zainteresirane strani iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nacionalne pristojne ustanove, za namene razširjanja in podpore ECVET v državah članicah ter vzpostavljanja trajne platforme za izmenjavo informacij in izkušenj med državami članicami; v okviru te mreže vzpostavi skupino uporabnikov ECVET, ki bo prispevala k posodobitvi priročnika za uporabo ter h kakovosti in splošni skladnosti sodelovanja pri izvajanju ECVET; |
| --- | --- |

3.

spodbuja evropsko mrežo ECVET in v njej sodeluje skupaj z državami članicami, saj so vanjo vključene ustrezne zainteresirane strani iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nacionalne pristojne ustanove, za namene razširjanja in podpore ECVET v državah članicah ter vzpostavljanja trajne platforme za izmenjavo informacij in izkušenj med državami članicami; v okviru te mreže vzpostavi skupino uporabnikov ECVET, ki bo prispevala k posodobitvi priročnika za uporabo ter h kakovosti in splošni skladnosti sodelovanja pri izvajanju ECVET;

| 4. | nadzira in spremlja sprejeti ukrep, vključno z rezultati preskušanja in testiranja, ter da po pregledu in oceni tega ukrepa v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. junija 2014 predloži poročilo o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, vključno, če je potrebno, s pregledom in prilagoditvami tega priporočila, kar vključuje posodobitev prilog in priročnikov v sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

4.

nadzira in spremlja sprejeti ukrep, vključno z rezultati preskušanja in testiranja, ter da po pregledu in oceni tega ukrepa v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. junija 2014 predloži poročilo o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, vključno, če je potrebno, s pregledom in prilagoditvami tega priporočila, kar vključuje posodobitev prilog in priročnikov v sodelovanju z državami članicami.

V Bruslju, 18. junija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

Štefan FÜLE

---

(1)  UL C 100, 30.4.2009, str. 140.

1

(2)  UL C 325, 19.12.2008, str. 48.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 11. maja 2009.

3

(4)  UL C 13, 18.1.2003, str. 2.

4

(5)  UL C 104, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  UL C 86, 5.4.2008, str. 1.

6

(7)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

7

(8)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

8

(9)  UL L 390, 31.12.2004, str. 6.

9

(10)  UL L 394, 30.12.2006, str. 5.

10

(11)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

11

---

PRILOGA I

OPREDELITEV POJMOV

Za namene tega priporočila se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kvalifikacija“ pomeni uradni rezultat postopka ocene in potrditve, ki se pridobi, kadar pristojna ustanova ugotovi, da je posameznik dosegel učne rezultate glede na dane standarde; |
| --- | --- |

(a)

„kvalifikacija“ pomeni uradni rezultat postopka ocene in potrditve, ki se pridobi, kadar pristojna ustanova ugotovi, da je posameznik dosegel učne rezultate glede na dane standarde;

| (b) | „učni rezultati“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu zna, razume in je sposoben opraviti ob zaključku učnega procesa in ki so opredeljene v smislu znanja, sposobnosti in usposobljenosti; |
| --- | --- |

(b)

„učni rezultati“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu zna, razume in je sposoben opraviti ob zaključku učnega procesa in ki so opredeljene v smislu znanja, sposobnosti in usposobljenosti;

| (c) | „enota učnih rezultatov“ (enota) pomeni del kvalifikacije, ki je sestavljen iz skladnega niza znanja, sposobnosti in usposobljenosti in se lahko oceni in potrdi; |
| --- | --- |

(c)

„enota učnih rezultatov“ (enota) pomeni del kvalifikacije, ki je sestavljen iz skladnega niza znanja, sposobnosti in usposobljenosti in se lahko oceni in potrdi;

| (d) | „kreditne točke učnih rezultatov“ (kreditne točke) pomeni niz ocenjenih učnih rezultatov posameznika, ki se lahko zbirajo za pridobitev kvalifikacije ali prenos v drugi učni program ali kvalifikacijo; |
| --- | --- |

(d)

„kreditne točke učnih rezultatov“ (kreditne točke) pomeni niz ocenjenih učnih rezultatov posameznika, ki se lahko zbirajo za pridobitev kvalifikacije ali prenos v drugi učni program ali kvalifikacijo;

| (e) | „pristojna ustanova“ pomeni ustanovo, ki je pristojna za oblikovanje in dodeljevanje kvalifikacij ali priznavanje enot ali za druge naloge, povezane z ECVET, kot je dodelitev točk ECVET kvalifikacijam in enotam, ocenjevanje, potrjevanje in priznavanje učnih rezultatov v skladu s pravili in praksami sodelujočih držav; |
| --- | --- |

(e)

„pristojna ustanova“ pomeni ustanovo, ki je pristojna za oblikovanje in dodeljevanje kvalifikacij ali priznavanje enot ali za druge naloge, povezane z ECVET, kot je dodelitev točk ECVET kvalifikacijam in enotam, ocenjevanje, potrjevanje in priznavanje učnih rezultatov v skladu s pravili in praksami sodelujočih držav;

| (f) | „ocena učnih rezultatov“ pomeni metode in postopke, ki se uporabljajo za določitev obsega posebnega znanja, sposobnosti in usposobljenosti, ki jih je udeleženec v učnem procesu dejansko pridobil; |
| --- | --- |

(f)

„ocena učnih rezultatov“ pomeni metode in postopke, ki se uporabljajo za določitev obsega posebnega znanja, sposobnosti in usposobljenosti, ki jih je udeleženec v učnem procesu dejansko pridobil;

| (g) | „potrjevanje učnih rezultatov“ pomeni postopek potrjevanja, da nekateri ocenjeni učni rezultati, ki jih je dosegel udeleženec v učnem procesu, ustrezajo posebnim rezultatom, ki se lahko zahtevajo za enoto ali kvalifikacijo; |
| --- | --- |

(g)

„potrjevanje učnih rezultatov“ pomeni postopek potrjevanja, da nekateri ocenjeni učni rezultati, ki jih je dosegel udeleženec v učnem procesu, ustrezajo posebnim rezultatom, ki se lahko zahtevajo za enoto ali kvalifikacijo;

| (h) | „priznavanje učnih rezultatov“ pomeni postopek, ko se z dodelitvijo enot ali kvalifikacij potrdijo uradno doseženi učni rezultati; |
| --- | --- |

(h)

„priznavanje učnih rezultatov“ pomeni postopek, ko se z dodelitvijo enot ali kvalifikacij potrdijo uradno doseženi učni rezultati;

| (i) | „točke ECVET“ pomeni številčni prikaz skupne vrednosti učnih rezultatov v kvalifikaciji in relativne vrednosti enot v povezavi s kvalifikacijo. |
| --- | --- |

(i)

„točke ECVET“ pomeni številčni prikaz skupne vrednosti učnih rezultatov v kvalifikaciji in relativne vrednosti enot v povezavi s kvalifikacijo.

---

PRILOGA II

ECVET – NAČELA IN TEHNIČNE SPECIFIKACIJE

ECVET je tehnični okvir za prenašanje, priznavanje in, kadar je primerno, zbiranje učnih rezultatov posameznikov, da bi dosegli kvalifikacijo. Orodja in metodologija ECVET-a zajemajo opis kvalifikacij glede na enote učnih rezultatov z ustreznimi točkami, postopek zbiranja in prenosa ter dopolnilni dokumenti, kot so učni sporazumi, prepis spričeval in uporabniški priročniki ECVET.

Namen ECVET-a je lažje priznavanje učnih rezultatov v skladu z nacionalno zakonodajo v okviru mobilnosti pri pridobitvi kvalifikacije. Opozoriti je treba, da ECVET državljanom ne dodeljuje nobene nove pravice, s katero bi bili njihovi učni rezultati ali točke samodejno priznani. Njegova uporaba pri določeni kvalifikaciji je skladna z zakonodajo, pravili in predpisi, ki se uporabljajo v državah članicah, in temelji na naslednjih načelih in tehničnih specifikacijah:

1.   Enote učnih rezultatov

Enota je del kvalifikacije, sestavljena iz skladnega niza znanja, sposobnosti in usposobljenosti, ki se lahko oceni in potrdi z ustreznim številom kreditnih točk ECVET-a. Kvalifikacija načelom obsega več enot in je sestavljena iz celega niza enot. Zato lahko udeleženec v učnem procesu pridobi kvalifikacijo z zbiranjem potrebnih enot, ki jih je dosegel v različnih državah in različnih okvirih (formalnih ter, kadar je primerno, neformalnih in priložnostnih), hkrati pa se spoštuje nacionalna zakonodaja v zvezi z zbiranjem enot in priznavanjem učnih rezultatov.

Enote, ki sestavljajo kvalifikacijo, bi morale biti:

| — | opisane z berljivimi in razumljivimi izrazi s sklicevanjem na znanje, sposobnosti in usposobljenosti v teh izrazih; |
| --- | --- |

—

opisane z berljivimi in razumljivimi izrazi s sklicevanjem na znanje, sposobnosti in usposobljenosti v teh izrazih;

| — | oblikovane in organizirane v skladu s celotno kvalifikacijo; |
| --- | --- |

—

oblikovane in organizirane v skladu s celotno kvalifikacijo;

| — | oblikovane tako, da omogočajo samostojno oceno in potrditev učnih rezultatov v enoti. |
| --- | --- |

—

oblikovane tako, da omogočajo samostojno oceno in potrditev učnih rezultatov v enoti.

Enota je lahko specifična za posamezno kvalifikacijo ali je lahko skupna številnim kvalifikacijam. Pričakovani učni rezultati, ki opredeljujejo enoto, se lahko dosežejo ne glede na kraj ali način. Zato se enota ne sme zamenjati z delom uradnega učnega programa ali usposabljanja.

Pristojne ustanove in partnerji, vključeni v proces usposabljanja, v skladu z nacionalnimi ali regionalnimi pravili opredelijo pravila in postopke za opredelitev značilnosti enot učnih rezultatov in za združevanje in zbiranje enot za dano kvalifikacijo.

Specifikacije za enoto bi morale vključevati:

| — | generični naziv enote; |
| --- | --- |

—

generični naziv enote;

| — | po potrebi generični naziv kvalifikacije (ali kvalifikacij), na katero se enota nanaša; |
| --- | --- |

—

po potrebi generični naziv kvalifikacije (ali kvalifikacij), na katero se enota nanaša;

| — | referenco kvalifikacije v skladu z ravnjo EOK in, kadar je primerno, ravnjo nacionalnega okvira kvalifikacij („NOK“) z ustreznimi kreditnimi točkami ECVET-a, povezanimi s kvalifikacijo; |
| --- | --- |

—

referenco kvalifikacije v skladu z ravnjo EOK in, kadar je primerno, ravnjo nacionalnega okvira kvalifikacij („NOK“) z ustreznimi kreditnimi točkami ECVET-a, povezanimi s kvalifikacijo;

| — | učne rezultate v enoti; |
| --- | --- |

—

učne rezultate v enoti;

| — | postopke in merila za oceno teh učnih rezultatov; |
| --- | --- |

—

postopke in merila za oceno teh učnih rezultatov;

| — | ustrezne točke ECVET-a v zvezi z enoto; |
| --- | --- |

—

ustrezne točke ECVET-a v zvezi z enoto;

| — | po potrebi časovno veljavnost enote. |
| --- | --- |

—

po potrebi časovno veljavnost enote.

2.   Prenašanje in zbiranje učnih rezultatov, partnerstva ECVET

V ECVET se enote učnih rezultatov, dosežene v enem sistemu, ocenijo in po uspešni oceni prenesejo v drugi sistem. V tem drugem okviru jih pristojne ustanove potrdijo in priznajo kot del zahtev za pridobitev kvalifikacije, ki jo oseba želi pridobiti. Nato se lahko enote učnih rezultatov zberejo za pridobitev kvalifikacije v skladu z nacionalnimi ali regionalnimi pravili. Postopke in smernice za ocenjevanje, potrjevanje, zbiranje in priznavanje enot učnih rezultatov oblikujejo pristojne ustanove in partnerji, vključeni v proces usposabljanja.

Z vzpostavitvijo partnerstev in mrež, ki vključujejo pristojne ustanove, je treba omogočiti lažje prenašanje kreditnih točk na podlagi ECVET-a za učne rezultate, dosežene v uradnih učnih okvirih, vsaka pristojna ustanova pa je v svojem sistemu pooblaščena za dodelitev kvalifikacij ali enot ali kreditnih točk za dosežene učne rezultate za namen prenašanja in potrjevanja.

Cilj vzpostavitve partnerstev je:

| — | zagotoviti splošen okvir za sodelovanje in medsebojno povezovanje med partnerji, določen v memorandumih o soglasju, s katerimi se vzpostavi okolje vzajemnega zaupanja; |
| --- | --- |

—

zagotoviti splošen okvir za sodelovanje in medsebojno povezovanje med partnerji, določen v memorandumih o soglasju, s katerimi se vzpostavi okolje vzajemnega zaupanja;

| — | pomagati partnerjem pri oblikovanju posebnih dogovorov za prenašanje kreditnih točk udeležencev v učnem procesu. |
| --- | --- |

—

pomagati partnerjem pri oblikovanju posebnih dogovorov za prenašanje kreditnih točk udeležencev v učnem procesu.

Memorandumi o soglasju bi morali potrditi, da partnerji:

| — | medsebojno priznajo statuse pristojnih ustanov; |
| --- | --- |

—

medsebojno priznajo statuse pristojnih ustanov;

| — | medsebojno priznajo merila in postopke za zagotavljanje kakovosti, oceno, potrditev in priznanje kot zadovoljive za namene prenašanja kreditnih točk; |
| --- | --- |

—

medsebojno priznajo merila in postopke za zagotavljanje kakovosti, oceno, potrditev in priznanje kot zadovoljive za namene prenašanja kreditnih točk;

| — | sprejmejo pogoje za delovanje partnerstva, kot so cilji, trajanje in dogovori za pregled memorandumov o soglasju; |
| --- | --- |

—

sprejmejo pogoje za delovanje partnerstva, kot so cilji, trajanje in dogovori za pregled memorandumov o soglasju;

| — | sprejmejo primerljivost zadevnih kvalifikacij za namene prenašanja kreditnih točk, za določitev referenčnih ravni pa uporabijo EOK; |
| --- | --- |

—

sprejmejo primerljivost zadevnih kvalifikacij za namene prenašanja kreditnih točk, za določitev referenčnih ravni pa uporabijo EOK;

| — | ugotovijo, kateri udeleženci in pristojne ustanove bi lahko bili udeleženi v zadevnih postopkih in njihovih funkcijah. |
| --- | --- |

—

ugotovijo, kateri udeleženci in pristojne ustanove bi lahko bili udeleženi v zadevnih postopkih in njihovih funkcijah.

Da bi se ECVET uporabljal za učne rezultate, dosežene v neuradnih in priložnostnih učnih okvirih ali zunaj okvira memorandumov o soglasju, bi morala pristojna ustanova, ki je pooblaščena za dodeljevanje kvalifikacij ali enot ali kreditnih točk, vzpostaviti postopke in mehanizme za ugotavljanje, potrjevanje in priznavanje teh učnih rezultatov z dodeljevanjem ustreznih enot in točk ECVET-a.

3.   Učni sporazum in osebno spričevalo

Da lahko določen mobilni udeleženec v učnem procesu uporablja prenos kreditnih točk med dvema partnerjema, se v okviru memoranduma o soglasju sklene učni sporazum med dvema pristojnima ustanovama, ki sodelujeta v postopku usposabljanja in potrjevanja, in udeležencem v učnem procesu. Učni sporazum bi moral:

| — | ločevati med pristojno „domačo“ ustanovo in pristojno ustanovo „gostiteljico“ (1); |
| --- | --- |

—

ločevati med pristojno „domačo“ ustanovo in pristojno ustanovo „gostiteljico“ (1);

| — | opredeliti posebne pogoje za obdobje mobilnosti, kot je identiteta udeleženca v učnem procesu, trajanje obdobja mobilnosti, pričakovani učni rezultati in ustrezne točke ECVET-a. |
| --- | --- |

—

opredeliti posebne pogoje za obdobje mobilnosti, kot je identiteta udeleženca v učnem procesu, trajanje obdobja mobilnosti, pričakovani učni rezultati in ustrezne točke ECVET-a.

Učni sporazum bi moral določiti, da bi morala „domača ustanova“ potrditi in priznati pričakovane učne rezultate, ki jih je dosegel udeleženec v učnem procesu in jih je pozitivno ocenila „ustanova gostiteljica“, kot del zahtev za pridobitev kvalifikacije v skladu s pravili in postopki, ki jih je oblikovala pristojna ustanova.

Prenos med partnerji se lahko uporablja za učne rezultate, dosežene v formalnih ter, kadar je primerno, neformalnih in priložnostnih okvirih. Zato ima prenos kreditnih točk za dosežene učne rezultate tri stopnje:

| — | ustanova „gostiteljica“ oceni dosežene učne rezultate in udeležencu v učnem procesu dodeli kreditne točke. Doseženi učni rezultati in ustrezne točke ECVET-a se zabeležijo v „osebno spričevalo“ (2) udeleženca v učnem procesu; |
| --- | --- |

—

ustanova „gostiteljica“ oceni dosežene učne rezultate in udeležencu v učnem procesu dodeli kreditne točke. Doseženi učni rezultati in ustrezne točke ECVET-a se zabeležijo v „osebno spričevalo“ (2) udeleženca v učnem procesu;

| — | „domača“ ustanova potrdi kreditne točke kot primerno potrdilo o dosežku udeleženca v učnem procesu; |
| --- | --- |

—

„domača“ ustanova potrdi kreditne točke kot primerno potrdilo o dosežku udeleženca v učnem procesu;

| — | „domača“ ustanova nato prizna pridobljene učne rezultate. Na podlagi tega priznanja se dodelijo enote in ustrezne točke ECVET-a v skladu s pravili „domačega“ sistema. |
| --- | --- |

—

„domača“ ustanova nato prizna pridobljene učne rezultate. Na podlagi tega priznanja se dodelijo enote in ustrezne točke ECVET-a v skladu s pravili „domačega“ sistema.

Potrditev in priznanje pristojne „domače“ ustanove sta odvisni od uspešne ocene učnih rezultatov s strani ustanove „gostiteljice“ v skladu z dogovorjenimi pravili in merili za zagotavljanje kakovosti.

4.   Točke ECVET-a

Točke ECVET-a so dopolnilna informacija o kvalifikacijah in enotah v numerični obliki. Brez povezave s pridobljenimi učnimi rezultati za posebno kvalifikacijo, na katere se nanašajo, so brez vrednosti, odražajo pa dosežek in zbrane enote. Za zagotovitev skupnega pristopa pri uporabi točk ECVET-a se uporablja dogovor, v skladu s katerim se 60 točk dodeli učnim rezultatom, za katere se pričakuje, da bodo doseženi v enem letu uradnega in rednega poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

V ECVET-u poteka dodelitev točk običajno v dveh stopnjah: najprej so točke ECVET-a dodeljene kvalifikaciji kot celoti in nato njenim enotam. Za določeno kvalifikacijo se šteje en uradni učni okvir kot referenčni, na podlagi dogovora pa se tej kvalifikaciji dodeli skupno število točk. Od tega skupnega števila se nato točke ECVET-a dodelijo vsaki enoti v skladu z njeno relativno vrednostjo v kvalifikaciji.

Za kvalifikacije, ki nimajo referenčne uradne učne poti, se lahko točke ECVET-a dodelijo s primerjavo z drugo kvalifikacijo, za katero obstaja uradni referenčni okvir. Da bi bile kvalifikacije primerljive, bi se morale pristojne ustanove sklicevati na enakovredno raven EOK ali po možnosti na raven NOK ali upoštevati podobnost učnih rezultatov na sorodnem poklicnem področju.

Relativno vrednost enote učnih rezultatov glede na kvalifikacijo bi bilo treba določiti v skladu z naslednjimi merili ali njihovo kombinacijo:

| — | relativno pomembnostjo učnih rezultatov, ki so enota za udeležbo na trgu dela, za razvoj drugih ravni kvalifikacije ali za socialno vključenost; |
| --- | --- |

—

relativno pomembnostjo učnih rezultatov, ki so enota za udeležbo na trgu dela, za razvoj drugih ravni kvalifikacije ali za socialno vključenost;

| — | zapletenostjo, področjem in obsegom učnih rezultatov v enoti; |
| --- | --- |

—

zapletenostjo, področjem in obsegom učnih rezultatov v enoti;

| — | prizadevanji, ki so potrebna, da udeleženec v učnem procesu pridobi znanje, sposobnosti in usposobljenosti, ki se zahtevajo za enoto. |
| --- | --- |

—

prizadevanji, ki so potrebna, da udeleženec v učnem procesu pridobi znanje, sposobnosti in usposobljenosti, ki se zahtevajo za enoto.

Relativna vrednost vsake dane enote, ki je skupna različnim kvalifikacijam in je izražena v točkah ECVET-a, se lahko razlikuje od ene kvalifikacije do druge.

Dodelitve točk ECVET-a so običajno del oblikovanja kvalifikacij in enot. Izvajajo jih pristojne ustanove, odgovorne za oblikovanje in vodenje kvalifikacij ali posebej pooblaščene za to nalogo. V državah z nacionalnim sistemom točkovanja ustrezne pristojne ustanove določijo razmerja za pretvorbo nacionalnih kreditnih točk v točke ECVET-a.

Dodelitev ustreznih točk ECVET-a se opravi na podlagi uspešne pridobitve kvalifikacije ali enote, ne glede na dejanski čas, ki je potreben za njihovo pridobitev.

Prenos enote vključuje tudi prenos ustreznih točk ECVET-a, tako da so vključene pri priznavanju prenesenih učnih rezultatov v skladu z nacionalnimi ali regionalnimi pravili. Pristojne ustanove po potrebi pretehtajo, ali je treba upoštevati točke ECVET-a, pravila in metodologije, ki se uporabljajo za to, pa morajo biti pregledni in morajo podpirati načela za zagotavljanje kakovosti.

Vsaka kvalifikacija, pridobljena z neuradnim ali priložnostnim učenjem, za katero se lahko ugotovi referenčna uradna učna pot in ustrezne enote, je vredna isto število točk ECVET-a kot referenčna kvalifikacija, saj so doseženi enaki učni rezultati.

---

(1)  „Domača“ ustanova je ustanova, ki bo potrdila in priznala učne rezultate, ki jih doseže udeleženec v učnem procesu. „Ustanova gostiteljica“ je ustanova, ki izvaja usposabljanje za pridobitev zadevnih učnih rezultatov in ocenjuje dosežene učne rezultate.

(2)  „Osebno spričevalo“ je dokument, v katerem so podrobno navedeni ocenjeni učni rezultati in enote ter točke ECVET-a, ki so bile dodeljene udeležencu v učnem procesu.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. julija 2009

2009/C 155/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4019 |
| JPY | japonski jen | 133,61 |
| DKK | danska krona | 7,4465 |
| GBP | funt šterling | 0,86380 |
| SEK | švedska krona | 10,9650 |
| CHF | švicarski frank | 1,5181 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0565 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,882 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 273,20 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6971 |
| PLN | poljski zlot | 4,3740 |
| RON | romunski leu | 4,2117 |
| TRY | turška lira | 2,1593 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7484 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6223 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,8648 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1996 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0420 |
| KRW | južnokorejski won | 1 784,41 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,1837 |
| CNY | kitajski juan | 9,5788 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3425 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 374,43 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9746 |
| PHP | filipinski peso | 67,591 |
| RUB | ruski rubelj | 44,0625 |
| THB | tajski bat | 47,794 |
| BRL | brazilski real | 2,7321 |
| MXN | mehiški peso | 18,5100 |
| INR | indijska rupija | 67,6140 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4019

JPY

japonski jen

133,61

DKK

danska krona

7,4465

GBP

funt šterling

0,86380

SEK

švedska krona

10,9650

CHF

švicarski frank

1,5181

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0565

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,882

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

273,20

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6971

PLN

poljski zlot

4,3740

RON

romunski leu

4,2117

TRY

turška lira

2,1593

AUD

avstralski dolar

1,7484

CAD

kanadski dolar

1,6223

HKD

hongkonški dolar

10,8648

NZD

novozelandski dolar

2,1996

SGD

singapurski dolar

2,0420

KRW

južnokorejski won

1 784,41

ZAR

južnoafriški rand

11,1837

CNY

kitajski juan

9,5788

HRK

hrvaška kuna

7,3425

IDR

indonezijska rupija

14 374,43

MYR

malezijski ringit

4,9746

PHP

filipinski peso

67,591

RUB

ruski rubelj

44,0625

THB

tajski bat

47,794

BRL

brazilski real

2,7321

MXN

mehiški peso

18,5100

INR

indijska rupija

67,6140

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/20

---

Razpis za zbiranje predlogov TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Evropska komisija namerava dodeliti subvencije v skupnem okvirnem znesku 4 750 000 EUR za spodbujanje ciljev prometne politike. Prednostne naloge politike so določene v Delovnem programu za leto 2009, ki ga je sprejela Komisija.

Glavne izbrane teme so cestna varnost, prometna varnost in notranji trg (za plovbo po celinskih plovnih poteh in pomorsko plovbo).

Informacije o pozivu za zbiranje predlogov so na voljo na spletni strani DG TREN (Generalni direktorat za promet in energetiko):

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Evropska investicijska banka

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/21

---

Razpis za zbiranje predlogov

Evropska investicijska banka ponuja finančno pomoč za dve novi področji programa EIBURS, ki je del ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav

2009/C 155/05

Večina institucionalnih odnosov Evropske investicijske banke z univerzami poteka prek njenega ukrepa za spodbujanje univerzitetnih raziskav, ki ga sestavljajo trije različni programi:

| — | EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

EIBURS, program EIB za spodbujanje univerzitetnih raziskav (EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), program za financiranje mladih raziskovalcev, ki sodelujejo v skupnih univerzitetnih projektih EIB, in

| — | Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB. |
| --- | --- |

—

Univerzitetne mreže EIB (EIB University Networks), program sodelovanja univerzitetnih mrež, ki kažejo značilnosti, še posebej pomembne za podporo ciljem skupine EIB.

EIBURS zagotavlja nepovratna sredstva univerzitetnim raziskovalnim centrom, dejavnim na raziskovalnih področjih in temah, ki banko najbolj zanimajo. Finančna pomoč EIB, ki znaša do 100 000 EUR na leto in traja tri leta, se dodeli v razpisnem postopku zainteresiranim univerzitetnim oddelkom ali raziskovalnim centrom, ki so povezani z univerzami v Evropski uniji, državah pristopnicah ali državah v pristopu ter imajo priznano strokovno znanje in izkušnje na področjih, ki jih je izbrala EIB. Izbrana prijava bo morala zagotoviti razne rezultate (raziskave, organizacijo tečajev in seminarjev, mreženje, razširjanje izsledkov itd.), ki bodo opredeljeni v pogodbi z EIB.

V študijskem letu 2009/2010 sta bili za program EIBURS izbrani dve novi raziskovalni področji, in sicer:

—   Razvoj javnih e-storitev v Evropi

Tako prenovljena lizbonska strategija kot tudi Evropski načrt za oživitev gospodarstva ugotavljata, da bi bilo treba v vsej Evropi vzpostaviti infrastrukturo za visokohitrostni širokopasovni dostop, saj naj bi bila ključnega pomena za hitrejšo uvedbo programov e-storitev, ki povečujejo produktivnost. Ker zgolj tržne spodbude na začetku morda ne bodo dovolj za uvajanje teh programov, bi moral javni sektor odigrati glavno vlogo pri spodbujanju povpraševanja po njih. Samo tako bi postavitev potrebne infrastrukture sčasoma postala ekonomsko upravičena. Hkrati bi lahko produktivnost bistveno povečal tudi javni sektor sam, če bi obstoječe storitve ponudil na nov, učinkovitejši način ali celo razvil nove. Javni sektor bi torej lahko po eni strani vlagal v potrebno infrastrukturno omrežje (upoštevajoč, da je slednje javno dobro in glede na potrebo po odprtem dostopu), po drugi strani pa določal vrste storitev, ki naj bi jih omogočala takšna infrastruktura (pristop na podlagi pričakovanih rezultatov).

Raziskovalni program naj bi ocenil možne uporabnosti različnih vrst e-storitev (npr. e-uprave, e-zdravstva, e-študija), določil vlogo zasebnega in javnega sektorja ter ugotovil stroškovno najučinkovitejše načine izvedbe (še zlasti v modelu javno-zasebnih partnerstev). Upoštevati bi moral nove ukrepe Evropske unije, na primer pobudo za vodilni trg in predkomercialna naročila, ki naj bi javnemu sektorju zagotovili vodilno vlogo pri spodbujanju nastajanja novih trgov. Odražal naj bi tudi javni interes za razvoj pobud na strani povpraševanja, ki bi temeljile na programih informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v drugih sektorjih, kot sta promet in zlasti energetika, kjer je z IKT mogoče pomembno povečati energetsko učinkovitost.

Projekt lahko vključuje tudi dodatne raziskovalne dejavnosti, ki bi jih univerzitetno središče želelo izvesti s pomočjo sponzorjev , med drugim (i) organizacijo tečajev in seminarjev; (ii) oblikovanje podatkovnih zbirk in anket; ter (iii) poglobljene študije primerov.

—   Finančno-ekonomska presoja vplivov na okolje

Finančno-ekonomska presoja okolja in njegovega pomena za človekovo blaginjo je še zlasti pomembna z vidika medsebojno povezanih vprašanj podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti, ki naj bi po pričakovanjih bili glavni temi 21. stoletja po vsem svetu.

Podnebne spremembe se že dogajajo: naš planet se segreva, kar povzroča tudi druge spremembe, vse to pa le še povečuje obstoječe nevarnosti, ki pretijo ekosistemom in biotski raznovrstnosti.

Zaradi uničevanja in drobitve habitatov so ogroženi predvsem ekosistemi, kot so gozdovi, mokrišča in obalna območja. Posledično so ogrožene tudi različne storitve, ki nam jih ti ekosistemi nudijo – na primer protipoplavna zaščita, opraševanje, ohranjanje zdravih tal in skladiščenje ogljika. Če želimo takšne storitve uživati tudi v prihodnje, moramo zagotoviti dolgoročno delovanje ekosistemov. Zdravi ekosistemi so bolj odporni proti posledicam podnebnih sprememb in s tem povezani vremenski spremenljivosti.

Glede na vsa ta dejstva ter dosedanje ugotovitve raziskav in empirične dokaze Evropska investicijska banka vabi zainteresirane, da predložijo predloge raziskav z enega ali obeh spodaj navedenih medsebojno povezanih področij:

| — | raziskave stroškov in koristi varstva ekosistemov v okviru podnebnih sprememb, ki bi potrdile potrebo po odzivu na obstoječe nevarnosti zaradi okrepitve odpornosti proti vplivom podnebnih sprememb ter vlogo (in vrednost) zdravih ekosistemov glede ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja tem spremembam; |
| --- | --- |

—

raziskave stroškov in koristi varstva ekosistemov v okviru podnebnih sprememb, ki bi potrdile potrebo po odzivu na obstoječe nevarnosti zaradi okrepitve odpornosti proti vplivom podnebnih sprememb ter vlogo (in vrednost) zdravih ekosistemov glede ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja tem spremembam;

| — | raziskave uporabe tržnih pristopov k varstvu in krepitvi storitev ekosistemov na podlagi izkušenj na trgu z ogljikom. |
| --- | --- |

—

raziskave uporabe tržnih pristopov k varstvu in krepitvi storitev ekosistemov na podlagi izkušenj na trgu z ogljikom.

Rok za oddajo prijav je 30. september 2009. Prijave, oddane po tem roku, ne bodo upoštevane. Prijave pošljite na:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Več informacij o izbirnem postopku v programu EIBURS ter o drugih programih in mehanizmih je objavljenih na: www.eib.org/universities

---

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/23

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV EPSO/AST/100–101/09

2009/C 155/06

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javna natečaja za zaposlitev strokovnih sodelavcev na tajniškem področju (AST 1) z bolgarskim in romunskim državljanstvom:

| — | EPSO/AST/100/09 – Strokovni sodelavci z bolgarskim državljanstvom (BG) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Strokovni sodelavci z bolgarskim državljanstvom (BG)

| — | EPSO/AST/101/09 – Strokovni sodelavci z romunskim državljanstvom (RO) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Strokovni sodelavci z romunskim državljanstvom (RO)

Razpis natečajev je objavljen v Uradnem listu Evropske unije C 155 A, 8.julija 2009, izključno v bolgarščini in romunščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://eu-careers.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 8.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 155/07

| 1. | Komisija je 30. junija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Platinum Equity LLC („Platinum“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Delphi Corporation („Delphi“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. junija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Platinum Equity LLC („Platinum“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Delphi Corporation („Delphi“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Platinum: zasebni kapital, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Platinum: zasebni kapital,

| — | za Delphi: proizvodnja prenosne elektronike in transportnih sistemov za avtomobilsko industrijo. |
| --- | --- |

—

za Delphi: proizvodnja prenosne elektronike in transportnih sistemov za avtomobilsko industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5570 – Platinum/Delphi na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5570 – Platinum/Delphi na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---