# Den Europæiske Unions C 170/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.170.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 170 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang22. juli 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.170.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 170

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang22. juli 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 170/01 | Rådets udtalelse af 7. juli 2009 om Slovakiets stabilitetsprogram, 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 170/02 | Rådets udtalelse af 7. juli 2009 om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 6 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 170/01

Rådets udtalelse af 7. juli 2009 om Slovakiets stabilitetsprogram, 2008-2011

1

2009/C 170/02

Rådets udtalelse af 7. juli 2009 om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

6

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 170/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 170/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper) (
  1
  )

1

12

2009/C 170/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK) (
  1
  )

1

12

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/05 | Euroens vekselkurs | 13 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 170/06 | Uddrag af afgørelsen vedrørende Kaupthing Bank Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 170/05

Euroens vekselkurs

13

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 170/06

Uddrag af afgørelsen vedrørende Kaupthing Bank Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter

14

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 170/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 15 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 170/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 7. juli 2009

om Slovakiets stabilitetsprogram, 2008-2011

2009/C 170/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1) | Den 7. juli 2009 gennemgik Rådet Slovakiets stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008 2011. |
| --- | --- |

1)

Den 7. juli 2009 gennemgik Rådet Slovakiets stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008 2011.

| 2) | Efter flere år med høj BNP-vækst tabte den slovakiske økonomi lidt af pusten i fjerde kvartal af 2008, da væksten i BNP faldt til 2,5 % på årsbasis. Da Slovakiet er en lille og åben økonomi, der er ret specialiseret inden for automobil- og elektroniksektoren, er landet påvirket af den økonomiske afmatning i form af et betydeligt fald i den eksterne efterspørgsel. Eksporten har været stærkt faldende siden det fjerde kvartal af 2008 med negative indvirkninger på industriproduktionen og på tilliden i erhvervslivet. Fremstillingssektoren er den sektor, der er hårdest ramt af krisen, hvorimod banksektoren kun er blevet minimalt påvirket. Efter en periode med gradvis tilbagegang begyndte arbejdsløsheden at stige i fjerde kvartal af 2008 på grund af afskedigelser som følge af den økonomiske afmatning. Situationen med hensyn til de offentlige finanser forventes at forværres betydeligt i 2009 og 2010. Forværringen af det samlede offentlige underskud og den strukturelle saldo medfører en hurtig indsnævring af det skattemæssige råderum. Det samlede beløb i forbindelse med de incitamentpakker, som de slovakiske myndigheder har vedtaget som svar på krisen, skønnes at udgøre ca. 0,5 % af BNP i 2009. Endvidere er Slovakiets konkurrencemæssige stilling blevet svækket som følge af korunaens nedskrivning, inden euroen blev indført, og den relativt kraftige lønstigning i 2008, hvilket kan udgøre en yderligere udfordring. |
| --- | --- |

2)

Efter flere år med høj BNP-vækst tabte den slovakiske økonomi lidt af pusten i fjerde kvartal af 2008, da væksten i BNP faldt til 2,5 % på årsbasis. Da Slovakiet er en lille og åben økonomi, der er ret specialiseret inden for automobil- og elektroniksektoren, er landet påvirket af den økonomiske afmatning i form af et betydeligt fald i den eksterne efterspørgsel. Eksporten har været stærkt faldende siden det fjerde kvartal af 2008 med negative indvirkninger på industriproduktionen og på tilliden i erhvervslivet. Fremstillingssektoren er den sektor, der er hårdest ramt af krisen, hvorimod banksektoren kun er blevet minimalt påvirket. Efter en periode med gradvis tilbagegang begyndte arbejdsløsheden at stige i fjerde kvartal af 2008 på grund af afskedigelser som følge af den økonomiske afmatning. Situationen med hensyn til de offentlige finanser forventes at forværres betydeligt i 2009 og 2010. Forværringen af det samlede offentlige underskud og den strukturelle saldo medfører en hurtig indsnævring af det skattemæssige råderum. Det samlede beløb i forbindelse med de incitamentpakker, som de slovakiske myndigheder har vedtaget som svar på krisen, skønnes at udgøre ca. 0,5 % af BNP i 2009. Endvidere er Slovakiets konkurrencemæssige stilling blevet svækket som følge af korunaens nedskrivning, inden euroen blev indført, og den relativt kraftige lønstigning i 2008, hvilket kan udgøre en yderligere udfordring.

| 3) | I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 6,4 % i 2008 til 2,4 % i 2009, inden den igen gradvist stiger til 4,5 % i 2011. Vurderet på baggrund af det skønsmæssigt fastsatte BNP for første kvartal i 2009, som viser en nedgang på 5,6 % på årsbasis, forekommer dette scenario at være baseret på klart optimistiske vækstantagelser (2). Kommissionens tjenestegrene forventer en nedgang på 2,6 % i 2009 og en lille stigning på 0,7 % i 2010. I betragtning af den hurtige forværring af de økonomiske udsigter for Slovakiets vigtigste handelspartnere inden for de seneste måneder forventes eksporten at falde meget mere markant og rette sig op i mindre grad end antaget i programmet. Desuden er økonomiens genopretning i 2010 baseret på den antagelse, at den potentielle vækst ikke vil blive påvirket af den nuværende afmatning, hvilket må antages at være usandsynligt i betragtning af den forventede reduktion i faste investeringer.
  Ifølge programmet forventes der et fald i inflationen i 2009 til 2,2 % og en efterfølgende stigning i 2010 og 2011 til henholdsvis 3,6 % og 4,1 %. Disse skøn anses for at være realistiske, men er ikke helt i overensstemmelse med de højere vækstantagelser for 2009, der er fastsat i programmet. |
| --- | --- |

3)

I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 6,4 % i 2008 til 2,4 % i 2009, inden den igen gradvist stiger til 4,5 % i 2011. Vurderet på baggrund af det skønsmæssigt fastsatte BNP for første kvartal i 2009, som viser en nedgang på 5,6 % på årsbasis, forekommer dette scenario at være baseret på klart optimistiske vækstantagelser (2). Kommissionens tjenestegrene forventer en nedgang på 2,6 % i 2009 og en lille stigning på 0,7 % i 2010. I betragtning af den hurtige forværring af de økonomiske udsigter for Slovakiets vigtigste handelspartnere inden for de seneste måneder forventes eksporten at falde meget mere markant og rette sig op i mindre grad end antaget i programmet. Desuden er økonomiens genopretning i 2010 baseret på den antagelse, at den potentielle vækst ikke vil blive påvirket af den nuværende afmatning, hvilket må antages at være usandsynligt i betragtning af den forventede reduktion i faste investeringer.

Ifølge programmet forventes der et fald i inflationen i 2009 til 2,2 % og en efterfølgende stigning i 2010 og 2011 til henholdsvis 3,6 % og 4,1 %. Disse skøn anses for at være realistiske, men er ikke helt i overensstemmelse med de højere vækstantagelser for 2009, der er fastsat i programmet.

| 4) | I 2008 udgjorde det offentlige underskud 2,2 % af BNP i forhold til et mål på 2,3 % af BNP, der var blevet fastsat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Det offentlige underskud, som var lidt lavere end forventet, skyldes en bedre udgangsposition fra 2007 (0,6 % af BNP) og en højere indtægtsstigning end forventet, men også en højere udgiftsstigning end forventet. Indtægterne blev især støttet af overførsler af pensionsbidrag fra den finansierede pensionsordning til pay-as-you-go-ordningen, og af salget af overskydende emissionskvoter samt en noget højere indtægt fra ikke skatterelaterede poster end forventet. Uventede udgiftsstigninger skyldtes hovedsageligt gæld fra tidligere privatiseringer og eftergivelse af gæld til fordel for ikke-finansielle virksomheder. Positive arbejdsmarkedsudviklinger og lokale myndigheders udgifter, der var lavere end forventet, bidrog imidlertid til at begrænse udgiftsstigningen. |
| --- | --- |

4)

I 2008 udgjorde det offentlige underskud 2,2 % af BNP i forhold til et mål på 2,3 % af BNP, der var blevet fastsat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Det offentlige underskud, som var lidt lavere end forventet, skyldes en bedre udgangsposition fra 2007 (0,6 % af BNP) og en højere indtægtsstigning end forventet, men også en højere udgiftsstigning end forventet. Indtægterne blev især støttet af overførsler af pensionsbidrag fra den finansierede pensionsordning til pay-as-you-go-ordningen, og af salget af overskydende emissionskvoter samt en noget højere indtægt fra ikke skatterelaterede poster end forventet. Uventede udgiftsstigninger skyldtes hovedsageligt gæld fra tidligere privatiseringer og eftergivelse af gæld til fordel for ikke-finansielle virksomheder. Positive arbejdsmarkedsudviklinger og lokale myndigheders udgifter, der var lavere end forventet, bidrog imidlertid til at begrænse udgiftsstigningen.

| 5) | Ifølge programmet forventes der en forværring af det offentlige underskud for 2009 til 3 % af BNP. Størstedelen af stigningen skyldes den nuværende afmatning og de automatiske stabilisatorers indgriben. Kommissionens tjenestegrene forventer en mere markant stigning i det offentlige underskud til 4,7 % af BNP som følge af et betydelig mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Den dermed forbundne finanspolitiske linje målt som ændringen i den strukturelle saldo er på ca. 0,5 % ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregning, der er foretaget på baggrund af oplysningerne i programmet, og dermed en anelse ekspansiv. |
| --- | --- |

5)

Ifølge programmet forventes der en forværring af det offentlige underskud for 2009 til 3 % af BNP. Størstedelen af stigningen skyldes den nuværende afmatning og de automatiske stabilisatorers indgriben. Kommissionens tjenestegrene forventer en mere markant stigning i det offentlige underskud til 4,7 % af BNP som følge af et betydelig mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Den dermed forbundne finanspolitiske linje målt som ændringen i den strukturelle saldo er på ca. 0,5 % ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregning, der er foretaget på baggrund af oplysningerne i programmet, og dermed en anelse ekspansiv.

| 6) | Stabilitetsprogrammet, der fokuserer på at holde det offentlige underskud under 3 % af BNP og dermed undgå en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, indeholder ikke nogen mellemfristet målsætning. (3) Konsolideringsbestræbelserne forventes genoptaget i 2010, når de fleste incitamenter afsluttes i takt med økonomiens genopretning, og navnlig i 2011. Det offentlige underskud for disse to år forventes at være på henholdsvis 2,9 % og 2,2 % af BNP. Tilpasningen er koncentreret på udgiftssiden, hvor kvoten forventes at falde med 1 procentpoint af BNP mellem 2009 og 2011, hovedsageligt som følge af et fald i udgifterne til aflønning af ansatte og til forbruget i produktionen, til sociale ydelser og subsidier. De underliggende foranstaltninger er imidlertid ikke specificeret. Indtægtsnedgangen forventes at være på 0,3 procentpoint af BNP som følge af et fald i de sociale bidrag. |
| --- | --- |

6)

Stabilitetsprogrammet, der fokuserer på at holde det offentlige underskud under 3 % af BNP og dermed undgå en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, indeholder ikke nogen mellemfristet målsætning. (3) Konsolideringsbestræbelserne forventes genoptaget i 2010, når de fleste incitamenter afsluttes i takt med økonomiens genopretning, og navnlig i 2011. Det offentlige underskud for disse to år forventes at være på henholdsvis 2,9 % og 2,2 % af BNP. Tilpasningen er koncentreret på udgiftssiden, hvor kvoten forventes at falde med 1 procentpoint af BNP mellem 2009 og 2011, hovedsageligt som følge af et fald i udgifterne til aflønning af ansatte og til forbruget i produktionen, til sociale ydelser og subsidier. De underliggende foranstaltninger er imidlertid ikke specificeret. Indtægtsnedgangen forventes at være på 0,3 procentpoint af BNP som følge af et fald i de sociale bidrag.

| 7) | Budgetmålene er behæftet med betydelige nedadgående risici. Det makroøkonomiske scenario er alt for optimistisk. Den lavt skønnede arbejdsløshed vil sandsynligvis føre til en undervurdering af de sociale ydelser. I betragtning af det stigende antal ledige vil gennemførelsen af aktive og passive arbejdsmarkedsforanstaltninger kræve højere end forventede udgifter. En planlagt betydelig nedgang i aflønningen af ansatte og i forbruget i produktionen på 0,6 procentpoint af BNP i 2009-2011 understøttes ikke af yderligere oplysninger om de foranstaltninger, der kræves for at opnå dette resultat. Den planlagte nedgang i subsidier synes vanskelig at opnå på baggrund af det stadig dårligere makroøkonomiske miljø. Indtægtsprognoserne skal behandles med forsigtighed af to årsager. For det første kan skatteopkrævningen vise sig at være dårligere end forventet, især i 2009, som følge af den seneste økonomiske udvikling. For det andet forudsætter budgettet for 2009 en betydelig overførsel af midler fra den finansierede pensionsordning til pay-as-you-go-ordningen, hvilket ikke kan forventes at indtræde i betragtning af bidragsydernes konstaterede ringe udnyttelse af muligheden for at vende tilbage til pay-as-you-go-pensionsordningen. |
| --- | --- |

7)

Budgetmålene er behæftet med betydelige nedadgående risici. Det makroøkonomiske scenario er alt for optimistisk. Den lavt skønnede arbejdsløshed vil sandsynligvis føre til en undervurdering af de sociale ydelser. I betragtning af det stigende antal ledige vil gennemførelsen af aktive og passive arbejdsmarkedsforanstaltninger kræve højere end forventede udgifter. En planlagt betydelig nedgang i aflønningen af ansatte og i forbruget i produktionen på 0,6 procentpoint af BNP i 2009-2011 understøttes ikke af yderligere oplysninger om de foranstaltninger, der kræves for at opnå dette resultat. Den planlagte nedgang i subsidier synes vanskelig at opnå på baggrund af det stadig dårligere makroøkonomiske miljø. Indtægtsprognoserne skal behandles med forsigtighed af to årsager. For det første kan skatteopkrævningen vise sig at være dårligere end forventet, især i 2009, som følge af den seneste økonomiske udvikling. For det andet forudsætter budgettet for 2009 en betydelig overførsel af midler fra den finansierede pensionsordning til pay-as-you-go-ordningen, hvilket ikke kan forventes at indtræde i betragtning af bidragsydernes konstaterede ringe udnyttelse af muligheden for at vende tilbage til pay-as-you-go-pensionsordningen.

| 8) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er lidt større end for gennemsnittet i EU, hvilket navnlig skyldes den relativt store stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Det er derfor vigtigt ikke at modarbejde den pensionsreform, der allerede er påbegyndt. For at bevare de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt på baggrund af befolkningens aldring er det nødvendigt at fortsætte reformen af pay-as-you-go-pensionsordningen og undgå at underminere den finansierede pensionsordning. Selv om den er bedre end udgangsstillingen i det forrige program forstærker budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på finansieringsgabet. Hvis 2009-budgetstillingen som beregnet i prognoserne fra foråret 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene benyttes som udgangspunkt, vil finansieringsgabet vokse betydeligt. Hvis man opnår større primære overskud på mellemlangt sigt som forudset i programmet, vil det bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i øjeblikket kan karakteriseres som mellemstore. |
| --- | --- |

8)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er lidt større end for gennemsnittet i EU, hvilket navnlig skyldes den relativt store stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Det er derfor vigtigt ikke at modarbejde den pensionsreform, der allerede er påbegyndt. For at bevare de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt på baggrund af befolkningens aldring er det nødvendigt at fortsætte reformen af pay-as-you-go-pensionsordningen og undgå at underminere den finansierede pensionsordning. Selv om den er bedre end udgangsstillingen i det forrige program forstærker budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på finansieringsgabet. Hvis 2009-budgetstillingen som beregnet i prognoserne fra foråret 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene benyttes som udgangspunkt, vil finansieringsgabet vokse betydeligt. Hvis man opnår større primære overskud på mellemlangt sigt som forudset i programmet, vil det bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der i øjeblikket kan karakteriseres som mellemstore.

| 9) | Slovakiet har en ikke-bindende flerårig budgetramme med en budgetplanlægning hvert tredje år. Til trods for henstillingen i Rådets udtalelse i 2007 er der ikke blevet indført bindende bestemmelser om f.eks. udgiftslofter. De underskudsmål, der har været fastsat i de tidligere konvergensprogrammer, er blevet opnået hovedsageligt som følge af bedre økonomiske resultater end forventet. De udgiftsprognoser, der er blevet skitseret i de mellemfristede budgetrammer, er imidlertid altid tidligere blevet overgået og efterfølgende blevet revideret i opadgående retning. Det betyder, at det er tilrådeligt at indføre en retligt bindende bestemmelse for udgifter for at sikre budgetdisciplinen i et scenario med mindre kraftigt stigende indtægter. Med hensyn til indførelsen af institutionelle reformer bemærkes det i stabilitetsprogrammet, at der siden den sidste opdatering af konvergensprogrammet ikke har været betydelige ændringer. I juni 2008 vedtog de slovakiske myndigheder moderniseringsprogrammet »Slovakia 21«, som indeholder en række foranstaltninger, der har til formål at forenkle skattesystemet og de sociale bidragsordninger og skabe et integreret system til opkrævning af skatter, told, sygesikringsbidrag og sociale bidrag. I den forbindelse forventes det, at der inden 2013 oprettes én enkelt skatteopkrævningsmyndighed. Indførelsen af it-systemer, der gør det muligt at udveksle elektroniske data i realtid mellem den offentlige og private sektor, er ligeledes planlagt. Disse foranstaltninger vil forbedre den offentlige administrations effektivitet. |
| --- | --- |

9)

Slovakiet har en ikke-bindende flerårig budgetramme med en budgetplanlægning hvert tredje år. Til trods for henstillingen i Rådets udtalelse i 2007 er der ikke blevet indført bindende bestemmelser om f.eks. udgiftslofter. De underskudsmål, der har været fastsat i de tidligere konvergensprogrammer, er blevet opnået hovedsageligt som følge af bedre økonomiske resultater end forventet. De udgiftsprognoser, der er blevet skitseret i de mellemfristede budgetrammer, er imidlertid altid tidligere blevet overgået og efterfølgende blevet revideret i opadgående retning. Det betyder, at det er tilrådeligt at indføre en retligt bindende bestemmelse for udgifter for at sikre budgetdisciplinen i et scenario med mindre kraftigt stigende indtægter. Med hensyn til indførelsen af institutionelle reformer bemærkes det i stabilitetsprogrammet, at der siden den sidste opdatering af konvergensprogrammet ikke har været betydelige ændringer. I juni 2008 vedtog de slovakiske myndigheder moderniseringsprogrammet »Slovakia 21«, som indeholder en række foranstaltninger, der har til formål at forenkle skattesystemet og de sociale bidragsordninger og skabe et integreret system til opkrævning af skatter, told, sygesikringsbidrag og sociale bidrag. I den forbindelse forventes det, at der inden 2013 oprettes én enkelt skatteopkrævningsmyndighed. Indførelsen af it-systemer, der gør det muligt at udveksle elektroniske data i realtid mellem den offentlige og private sektor, er ligeledes planlagt. Disse foranstaltninger vil forbedre den offentlige administrations effektivitet.

| 10) | Som svar på finanskrisen indførte de slovakiske myndigheder en fuldstændig indskudsgaranti. Den slovakiske nationalbank indførte strengere likviditetskrav for bankerne. For at afbøde virkningen af en eventuel kreditstramning for erhvervslivet, især SMV’erne, tilførte de slovakiske myndigheder to statsejede banker ny kapital (the Slovak Guarantee and Development Bank og Eximbanka), og der blev åbnet en kreditlinje hos Den Europæiske Investeringsbank. Et memorandum om samarbejde og udveksling af information med henblik på samfinansiering af SMV’er blev underskrevet af finansministeriet, sammenslutningen af slovakiske banker, Eximbanka og the Slovak Guarantee and Development Bank med det formål af skaffe bankgarantier for lån, der er udstedt af forretningsbankerne til SMV’erne. |
| --- | --- |

10)

Som svar på finanskrisen indførte de slovakiske myndigheder en fuldstændig indskudsgaranti. Den slovakiske nationalbank indførte strengere likviditetskrav for bankerne. For at afbøde virkningen af en eventuel kreditstramning for erhvervslivet, især SMV’erne, tilførte de slovakiske myndigheder to statsejede banker ny kapital (the Slovak Guarantee and Development Bank og Eximbanka), og der blev åbnet en kreditlinje hos Den Europæiske Investeringsbank. Et memorandum om samarbejde og udveksling af information med henblik på samfinansiering af SMV’er blev underskrevet af finansministeriet, sammenslutningen af slovakiske banker, Eximbanka og the Slovak Guarantee and Development Bank med det formål af skaffe bankgarantier for lån, der er udstedt af forretningsbankerne til SMV’erne.

| 11) | I betragtning af det begrænsede finanspolitiske spillerum som følge af eksterne ubalancer forekommer den begrænsede finanspolitiske incitamentpakke for 2009 og 2010, som Slovakiet har vedtaget, at være et hensigtsmæssigt svar på den økonomiske afmatning. På indtægtssiden omfatter de væsentligste foranstaltninger en midlertidig stigning i den skattefrie indtægt, højere beskæftigelsesrelaterede sociale ydelser for lavtlønnede, et fald i de sociale bidrag for selvstændige og skattelettelser for erhvervslivet i forbindelse med FoU-aktiviteter. De væsentligste udgiftsforanstaltninger omfatter subsidier til de FoU-projekter, som erhvervslivet udfører, yderligere støtte til SMV’er og sociale virksomheder, en skrotpræmieordning for biler og subsidier for at skabe og opretholde beskæftigelse. De slovakiske myndigheder anslår, at det samlede omfang af foranstaltningerne er på ca. 0,5 % af BNP hvert år (2009 og 2010). Nettovirkningen af de finanspolitiske foranstaltninger svarer til 0,4 % af BNP. Dertil kommer, at de slovakiske myndigheder agter at forbedre udnyttelsen af EU-midler og fremskynde implementeringen af partnerskaber mellem offentlige og private virksomheder i forbindelse med motorvejsbyggeri. De vedtagne foranstaltninger er i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, da de er rettet mod dårligt stillede grupper, og da de i de fleste tilfælde er midlertidige. Med hensyn til rettidighed er implementeringen af incitamentpakkerne ret koncentreret på den sidste del af programperioden, idet kun halvdelen af den samlede skattemæssige virkning vil indtræde i 2009. Mens projekterne med hensyn til partnerskaberne mellem offentlige og private virksomheder inden for transportinfrastruktur viser, at der er potentiale for et betydeligt opsving i økonomien, kan implementeringen blive udsat på grund af administrative og kreditmæssige problemer. Generelt er det sandsynligt, at incitamenterne medvirker til at afbøde krisens negative indvirkning på den hjemlige efterspørgsel og på arbejdsmarkedet.
  De vedrører den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, og som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 19. marts. |
| --- | --- |

11)

I betragtning af det begrænsede finanspolitiske spillerum som følge af eksterne ubalancer forekommer den begrænsede finanspolitiske incitamentpakke for 2009 og 2010, som Slovakiet har vedtaget, at være et hensigtsmæssigt svar på den økonomiske afmatning. På indtægtssiden omfatter de væsentligste foranstaltninger en midlertidig stigning i den skattefrie indtægt, højere beskæftigelsesrelaterede sociale ydelser for lavtlønnede, et fald i de sociale bidrag for selvstændige og skattelettelser for erhvervslivet i forbindelse med FoU-aktiviteter. De væsentligste udgiftsforanstaltninger omfatter subsidier til de FoU-projekter, som erhvervslivet udfører, yderligere støtte til SMV’er og sociale virksomheder, en skrotpræmieordning for biler og subsidier for at skabe og opretholde beskæftigelse. De slovakiske myndigheder anslår, at det samlede omfang af foranstaltningerne er på ca. 0,5 % af BNP hvert år (2009 og 2010). Nettovirkningen af de finanspolitiske foranstaltninger svarer til 0,4 % af BNP. Dertil kommer, at de slovakiske myndigheder agter at forbedre udnyttelsen af EU-midler og fremskynde implementeringen af partnerskaber mellem offentlige og private virksomheder i forbindelse med motorvejsbyggeri. De vedtagne foranstaltninger er i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, da de er rettet mod dårligt stillede grupper, og da de i de fleste tilfælde er midlertidige. Med hensyn til rettidighed er implementeringen af incitamentpakkerne ret koncentreret på den sidste del af programperioden, idet kun halvdelen af den samlede skattemæssige virkning vil indtræde i 2009. Mens projekterne med hensyn til partnerskaberne mellem offentlige og private virksomheder inden for transportinfrastruktur viser, at der er potentiale for et betydeligt opsving i økonomien, kan implementeringen blive udsat på grund af administrative og kreditmæssige problemer. Generelt er det sandsynligt, at incitamenterne medvirker til at afbøde krisens negative indvirkning på den hjemlige efterspørgsel og på arbejdsmarkedet.

De vedrører den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, og som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 19. marts.

| 12) | Ifølge prognoserne fra foråret 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er den planlagte finanspolitiske linje en anelse ekspansiv i 2009 som følge af implementeringen af den finanspolitiske incitamentpakke. Den strukturelle saldo forventes at blive en anelse bedre efter 2009 som et resultat af den planlagte budgetmæssige konsolidering, især med hensyn til nedskæringer på udgiftssiden. Imidlertid overholdes den sikkerhedsmargen mod overskridelse af referenceværdien på 3 % af BNP ikke i hele programperioden. I betragtning af programmets klart optimistiske makroøkonomiske scenario og en mangel på konkrete foranstaltninger, der skal støtte de planlagte udgiftsnedskæringer, vil det nok være vanskeligt at opnå de finanspolitiske mål. |
| --- | --- |

12)

Ifølge prognoserne fra foråret 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er den planlagte finanspolitiske linje en anelse ekspansiv i 2009 som følge af implementeringen af den finanspolitiske incitamentpakke. Den strukturelle saldo forventes at blive en anelse bedre efter 2009 som et resultat af den planlagte budgetmæssige konsolidering, især med hensyn til nedskæringer på udgiftssiden. Imidlertid overholdes den sikkerhedsmargen mod overskridelse af referenceværdien på 3 % af BNP ikke i hele programperioden. I betragtning af programmets klart optimistiske makroøkonomiske scenario og en mangel på konkrete foranstaltninger, der skal støtte de planlagte udgiftsnedskæringer, vil det nok være vanskeligt at opnå de finanspolitiske mål.

| 13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet næsten alle obligatoriske og fakultative data. (4) |
| --- | --- |

13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet næsten alle obligatoriske og fakultative data. (4)

Generelt kan det konkluderes, at den slovakiske finanspolitik vil være en anelse ekspansiv i 2009 og strammes fra og med 2010. Budgetprognoserne i stabilitetsprogrammet er baseret på markant optimistiske makroøkonomiske antagelser. Risici med hensyn til budgetmålene er klart negative. Den ekspansive finanspolitiske linje i 2009, herunder de begrænsede incitamenter, forekommer at være hensigtsmæssig i betragtning af den konkurrencemæssige udfordring og er derfor i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det vil imidlertid kræve betydelig mere strukturel konsolidering efter 2009 at opnå de mellemfristede budgetmål, end det er planlagt i programmet. Det er nødvendigt at støtte konsolideringsbestræbelserne med konkrete udgiftsforanstaltninger. Desuden udgør forværringen af de offentlige finanser en risiko for den langfristede holdbarhed. I denne forbindelse er det nødvendigt at fortsætte reformen af pay-as-you-go-pensionsordningen og undgå at underminere den finansierede pensionsordnings stabilitet.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Slovakiet til at:

| i) | gennemføre de krisebekæmpende foranstaltninger, der er i overensstemmelse med den europæiske genopretningsplan, som planlagt og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

i)

gennemføre de krisebekæmpende foranstaltninger, der er i overensstemmelse med den europæiske genopretningsplan, som planlagt og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten

| ii) | sikre konsolidering i 2010 i takt med økonomiens genopretning og derefter. Budgetstrategien og konsolideringen bør bakkes op med specifikke foranstaltninger til at nedbringe udgifterne fra 2010 og frem, hvilket bør støttes ved at indføre retligt bindende udgiftslofter for det offentlige for at sikre budgetdisciplinen i et scenario med mindre kraftigt stigende indtægter. |
| --- | --- |

ii)

sikre konsolidering i 2010 i takt med økonomiens genopretning og derefter. Budgetstrategien og konsolideringen bør bakkes op med specifikke foranstaltninger til at nedbringe udgifterne fra 2010 og frem, hvilket bør støttes ved at indføre retligt bindende udgiftslofter for det offentlige for at sikre budgetdisciplinen i et scenario med mindre kraftigt stigende indtægter.

| iii) | fortsætte reformen af pay-as-you-go-pensionsordningen og undgå at underminere den finansierede pensionsordnings stabilitet, i betragtning af den kommende udfordring i form af en aldrende befolkning, for at kunne forbedre de offentlige finansers langfristede holdbarhed. |
| --- | --- |

iii)

fortsætte reformen af pay-as-you-go-pensionsordningen og undgå at underminere den finansierede pensionsordnings stabilitet, i betragtning af den kommende udfordring i form af en aldrende befolkning, for at kunne forbedre de offentlige finansers langfristede holdbarhed.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP (% ændring) | SP apr. 2009 | 10,4 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 |
| KOM forår 2009 | 10,4 | 6,4 | –2,6 | 0,7 | — |
| KP nov. 2007 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 | — |
| HICP-inflation (%) | SP apr. 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 |
| KOM forår 2009 | 1,9 | 3,9 | 2,0 | 2,4 | — |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | — |
| Outputgab (5) (% af potentielt BNP) | SP apr. 2009 | 5,1 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 |
| KOM forår 2009 (6) | 6,5 | 8,0 | 0,9 | –2,2 | — |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP) | SP apr. 2009 | –4,6 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 |
| KOM forår 2009 | –4,7 | –5,6 | –7,6 | –6,2 | — |
| KP nov. 2007 | –3,4 | –1,9 | –1,1 | –0,4 | — |
| Offentlige indtægter (% af BNP) | SP apr. 2009 | 32,7 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 |
| KOM forår 2009 | 32,5 | 32,7 | 33,6 | 34,1 | — |
| KP nov. 2007 | 33,2 | 33,0 | 31,8 | 31,8 | — |
| Offentlige udgifter (% af BNP) | SP apr. 2009 | 34,6 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 |
| KOM forår 2009 | 34,4 | 34,9 | 38,3 | 39,4 | — |
| KP nov. 2007 | 35,7 | 35,3 | 33,7 | 32,6 | — |
| Offentlig saldo (% af BNP) | SP apr. 2009 | –1,9 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 |
| KOM forår 2009 | –1,9 | –2,2 | –4,7 | –5,4 | — |
| KP nov. 2007 | –2,5 | –2,3 | –1,8 | –0,8 | — |
| Primær saldo (% af BNP) | SP apr. 2009 | –0,6 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 |
| KOM forår 2009 | –0,5 | –0,9 | –3,3 | –4,0 | — |
| KP nov. 2007 | –1,0 | –0,9 | –0,3 | 0,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (7) (% af BNP) | SP apr. 2009 | –3,4 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 |
| KOM forår 2009 | –3,8 | –4,5 | –4,9 | –4,7 | — |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,0 | –2,4 | –1,2 | — |
| Strukturel saldo (8) (% af BNP) | SP apr. 2009 | –4,2 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 |
| KOM forår 2009 | –3,8 | –4,7 | –5,0 | –4,7 | — |
| KP nov. 2007 | –3,0 | –3,1 | –2,4 | –1,2 | — |
| Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP apr. 2009 | 29,4 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 |
| KOM forår 2009 | 29,4 | 27,6 | 32,2 | 36,3 | — |
| KP nov. 2007 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra april 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP (% ændring)

SP apr. 2009

10,4

6,4

2,4

3,6

4,5

KOM forår 2009

10,4

6,4

–2,6

0,7

—

KP nov. 2007

8,8

6,8

5,8

5,0

—

HICP-inflation (%)

SP apr. 2009

1,9

3,9

2,2

3,6

4,1

KOM forår 2009

1,9

3,9

2,0

2,4

—

KP nov. 2007

1,7

2,3

2,6

2,7

—

Outputgab (5) (% af potentielt BNP)

SP apr. 2009

5,1

6,5

3,5

1,7

1,0

KOM forår 2009 (6)

6,5

8,0

0,9

–2,2

—

KP nov. 2007

1,8

2,3

2,1

1,4

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP)

SP apr. 2009

–4,6

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

KOM forår 2009

–4,7

–5,6

–7,6

–6,2

—

KP nov. 2007

–3,4

–1,9

–1,1

–0,4

—

Offentlige indtægter (% af BNP)

SP apr. 2009

32,7

33,4

32,1

31,6

31,8

KOM forår 2009

32,5

32,7

33,6

34,1

—

KP nov. 2007

33,2

33,0

31,8

31,8

—

Offentlige udgifter (% af BNP)

SP apr. 2009

34,6

35,6

35,1

34,5

34,1

KOM forår 2009

34,4

34,9

38,3

39,4

—

KP nov. 2007

35,7

35,3

33,7

32,6

—

Offentlig saldo (% af BNP)

SP apr. 2009

–1,9

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

KOM forår 2009

–1,9

–2,2

–4,7

–5,4

—

KP nov. 2007

–2,5

–2,3

–1,8

–0,8

—

Primær saldo (% af BNP)

SP apr. 2009

–0,6

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

KOM forår 2009

–0,5

–0,9

–3,3

–4,0

—

KP nov. 2007

–1,0

–0,9

–0,3

0,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo (7) (% af BNP)

SP apr. 2009

–3,4

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

KOM forår 2009

–3,8

–4,5

–4,9

–4,7

—

KP nov. 2007

–3,0

–3,0

–2,4

–1,2

—

Strukturel saldo (8) (% af BNP)

SP apr. 2009

–4,2

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

KOM forår 2009

–3,8

–4,7

–5,0

–4,7

—

KP nov. 2007

–3,0

–3,1

–2,4

–1,2

—

Offentlig bruttogæld (% af BNP)

SP apr. 2009

29,4

27,6

31,4

32,7

32,7

KOM forår 2009

29,4

27,6

32,2

36,3

—

KP nov. 2007

30,6

30,8

30,5

29,5

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra april 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Programmet indeholder et alternativt ikke fuldt udviklet scenario, som bygger på optimistiske vækstantagelser for 2009 og mere plausible antagelser for 2010, da væksten i BNP forventes at falde fra 6,4 % i 2008 til - 1 % i 2009, inden den etablerer sig på 1 % i 2010.

(3)  I det opdaterede konvergensprogram fra november 2007 blev den specificeret som et strukturelt underskud (dvs. konjunkturkorrigeret og uden engangsforanstaltninger) på 1 % af BNP, der skal opnås i 2010.

(4)  Der mangler navnlig ændringer i lagerbeholdninger og nettoerhvervelse af værdigenstande i afsnittet om de makroøkonomiske udsigter. I nogle afsnit mangler der data for 2007 (som dog efterfølgende blev leveret på anmodning).

(5)  Data fra 2007 om realt BNP og HICP-inflation blev tilvejebragt på bilateral basis.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,6 %, 4,9 %, 4,4 % og 3,9 % i perioden 2007-2010.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger er på 0,8 % af BNP i 2007, 0,4 % af BNP i 2009, 0,1 % af BNP i 2009 og 2010 (underskudsforøgende) og 0,3 % af BNP i 2008 (underskudsreducerende) i henhold til det seneste program og 0,2 % af BNP i 2008 og 0,1 % i 2009 og 2011 (underskudsforøgende) ifølge prognosen fra Kommissionens tjenestegrene.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra april 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 7. juli 2009

om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

2009/C 170/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| 1. | Den 7. juli 2009 gennemgik Rådet Rumæniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2011. |
| --- | --- |

1.

Den 7. juli 2009 gennemgik Rådet Rumæniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2011.

| 2. | Væksten i BNP i Rumænien lå på gennemsnitlig 6,3 % årligt i perioden 2002-2008. Højkonjunkturen, som skyldtes udenlandske direkte investeringer og andre former for kapitaltilstrømning, har ført til overophedning og uholdbare ubalancer. Underskuddet på de løbende poster toppede med 13,5 % af BNP i 2007 og faldt kun ubetydeligt til 12,3 % af BNP i 2008. Den høje eksterne låntagning var også drevet af en procyklisk finanspolitik med et offentligt underskud, der mere end fordobledes fra 2,5 % af BNP i 2007 til 5,4 % af BNP i 2008. I første halvdel af 2008 blev pengepolitikken strammet betydeligt, og renteniveauet blev hævet ved flere lejligheder, indtil det i juli måned nåede op på 10,25 %. Denne udvikling skyldtes den for kraftige indenlandske efterspørgsel, svækkelsen af valutaen og det forhold, at udbudssiden var blevet ramt af en række chok. Siden begyndelsen af 2009 har centralbanken fulgt en forsigtig pengepolitisk linje og sænket renten med 75 basispoint i to omgange siden februar 2009 i kølvandet på mindskelsen af efterspørgselspresset og lettelsen af inflationspresset. Det verdensomspændende økonomiske tilbageslag og den voksende tendens til at undgå risici i forhold til de indenlandske sårbarheder har medført en betydelig fald i kapitaltilstrømningen til Rumænien. Dette førte til en kraftig opbremsning i væksten i BNP i fjerde kvartal 2008 fulgt af en afmatning på 6,25 % år-til-år i første kvartal 2009. Presset på valutakursen voksede også, og RON blev devalueret med 7 % i januar 2009 efter i 2008 at være blevet devalueret med 10 %. For at afbøde virkningerne af det kraftige fald i den private kapitaltilstrømning og fremme en kontrolleret tilpasning af underskuddet over for udlandet har Rumænien fået bevilget en omfattende (20 mia. EUR) international finansiel bistandspakke (2) fra EU, IMF, Verdensbanken, EIB og EBRD. En hjørnesten i pakkens betingelser, for så vidt angår økonomisk politik, er finanspolitisk konsolidering i retning af en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud fra 5,4 % af BNP i 2008 til 5,1 % i 2009, 4,1 % i 2010 og under 3 % i 2011. Endvidere har den rumænske regering forpligtet sig til at iværksætte særlige foranstaltninger med det formål at forbedre udgiftskontrollen og den finanspolitiske styring, herunder en omlægning af lønsystemet inden for den offentlige sektor, indførelse af et fælles lønsystem for offentligt ansatte, en omlægning af det offentlige pensionssystem, en bindende budgetramme på mellemlang sigt og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd. Der vil også blive iværksat foranstaltninger til at forbedre overvågningen af den finansielle sektor og sætte skub i strukturreformen. |
| --- | --- |

2.

Væksten i BNP i Rumænien lå på gennemsnitlig 6,3 % årligt i perioden 2002-2008. Højkonjunkturen, som skyldtes udenlandske direkte investeringer og andre former for kapitaltilstrømning, har ført til overophedning og uholdbare ubalancer. Underskuddet på de løbende poster toppede med 13,5 % af BNP i 2007 og faldt kun ubetydeligt til 12,3 % af BNP i 2008. Den høje eksterne låntagning var også drevet af en procyklisk finanspolitik med et offentligt underskud, der mere end fordobledes fra 2,5 % af BNP i 2007 til 5,4 % af BNP i 2008. I første halvdel af 2008 blev pengepolitikken strammet betydeligt, og renteniveauet blev hævet ved flere lejligheder, indtil det i juli måned nåede op på 10,25 %. Denne udvikling skyldtes den for kraftige indenlandske efterspørgsel, svækkelsen af valutaen og det forhold, at udbudssiden var blevet ramt af en række chok. Siden begyndelsen af 2009 har centralbanken fulgt en forsigtig pengepolitisk linje og sænket renten med 75 basispoint i to omgange siden februar 2009 i kølvandet på mindskelsen af efterspørgselspresset og lettelsen af inflationspresset. Det verdensomspændende økonomiske tilbageslag og den voksende tendens til at undgå risici i forhold til de indenlandske sårbarheder har medført en betydelig fald i kapitaltilstrømningen til Rumænien. Dette førte til en kraftig opbremsning i væksten i BNP i fjerde kvartal 2008 fulgt af en afmatning på 6,25 % år-til-år i første kvartal 2009. Presset på valutakursen voksede også, og RON blev devalueret med 7 % i januar 2009 efter i 2008 at være blevet devalueret med 10 %. For at afbøde virkningerne af det kraftige fald i den private kapitaltilstrømning og fremme en kontrolleret tilpasning af underskuddet over for udlandet har Rumænien fået bevilget en omfattende (20 mia. EUR) international finansiel bistandspakke (2) fra EU, IMF, Verdensbanken, EIB og EBRD. En hjørnesten i pakkens betingelser, for så vidt angår økonomisk politik, er finanspolitisk konsolidering i retning af en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud fra 5,4 % af BNP i 2008 til 5,1 % i 2009, 4,1 % i 2010 og under 3 % i 2011. Endvidere har den rumænske regering forpligtet sig til at iværksætte særlige foranstaltninger med det formål at forbedre udgiftskontrollen og den finanspolitiske styring, herunder en omlægning af lønsystemet inden for den offentlige sektor, indførelse af et fælles lønsystem for offentligt ansatte, en omlægning af det offentlige pensionssystem, en bindende budgetramme på mellemlang sigt og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd. Der vil også blive iværksat foranstaltninger til at forbedre overvågningen af den finansielle sektor og sætte skub i strukturreformen.

| 3. | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det reale BNP at aftage med 4 % i 2009, hvorefter det igen i 2010 og 2011 skulle vokse med henholdsvis 0,1 % og 2,4 %. Dette scenario, der stammer fra maj, er i overensstemmelse med prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009; i betragning af det værre end forventede fald i væksten i BNP i første kvartal 2009, usikkerheden i forbindelse med den globale økonomiske afmatning og den igangværende korrektion af økonomiske ubalancer i Rumænien, synes det nu at bygge på svagt favorable vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Den forventede nedbringelse af underskuddet på de løbende poster fra 12,3 % af BNP i 2008 til 7,5 % i 2009, 6,5 % i 2010 og 6,3 % i 2011 lader til at være i overensstemmelse med fremskrivningerne af den indenlandske og udenlandske efterspørgsel. |
| --- | --- |

3.

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det reale BNP at aftage med 4 % i 2009, hvorefter det igen i 2010 og 2011 skulle vokse med henholdsvis 0,1 % og 2,4 %. Dette scenario, der stammer fra maj, er i overensstemmelse med prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009; i betragning af det værre end forventede fald i væksten i BNP i første kvartal 2009, usikkerheden i forbindelse med den globale økonomiske afmatning og den igangværende korrektion af økonomiske ubalancer i Rumænien, synes det nu at bygge på svagt favorable vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Den forventede nedbringelse af underskuddet på de løbende poster fra 12,3 % af BNP i 2008 til 7,5 % i 2009, 6,5 % i 2010 og 6,3 % i 2011 lader til at være i overensstemmelse med fremskrivningerne af den indenlandske og udenlandske efterspørgsel.

| 4. | I det opdaterede program forventes underskuddet i 2008 at ligge på 5,4 % af BNP mod det mål på 2,9 % af BNP, der var blevet fastsat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Den betydelige afvigelse skyldes navnlig dårlig budgetplanlægning og -gennemførelse, hvilket førte til væsentlig højere udgifter end planlagt, navnlig for så vidt angår lønningerne i den offentlige sektor og overførselsindkomsterne. Endvidere holdt de meget optimistiske indtægtsprognoser ikke stik, og et pludseligt fald i indtægterne i årets to sidste måneder på grund af den økonomiske krise bidrog til et resultat, der var værre end forventet. |
| --- | --- |

4.

I det opdaterede program forventes underskuddet i 2008 at ligge på 5,4 % af BNP mod det mål på 2,9 % af BNP, der var blevet fastsat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Den betydelige afvigelse skyldes navnlig dårlig budgetplanlægning og -gennemførelse, hvilket førte til væsentlig højere udgifter end planlagt, navnlig for så vidt angår lønningerne i den offentlige sektor og overførselsindkomsterne. Endvidere holdt de meget optimistiske indtægtsprognoser ikke stik, og et pludseligt fald i indtægterne i årets to sidste måneder på grund af den økonomiske krise bidrog til et resultat, der var værre end forventet.

| 5. | I det opdaterede konvergensprogram er målet et underskud på 5,1 % af BNP i 2009. Budgettet for 2009, der blev vedtaget i februar 2009, indeholder en række foranstaltninger med det formål at nedbringe underskuddet, herunder ansættelsesstop og nedbringelse af bonusordninger i den offentlige sektor, nedskæring af udgifterne til varer, tjenesteydelser og subsidier, en stigning i pensionsbidragssatsen på 3,3 procentpoint og en fremrykning af tidsplanen for at øge punktafgifterne. I den budgetændring, der blev godkendt i april 2009, har regeringen vedtaget udgiftsdrevne finanspolitiske tilpasningsforanstaltninger, herunder yderligere nedskæringer i de offentlige lønninger, udgifterne til varer og tjenesteydelser, visse kapitaludgifter og subsidier. På indtægtssiden er målet med det ændrede budget for 2009 at afskaffe visse skattefradrag og -lettelser (navnlig for firmabiler og afskrivning af omvurderede aktiver).
  På den anden side planlægger regeringen væsentligt højere offentlige udgifter i 2009 end i 2008 også som et middel til at støtte den økonomiske genopretning. Endvidere er der ud fra behovet for finanspolitisk konsolidering kun blevet vedtaget begrænsede finanspolitiske incitamenter (på omkring 0,75 % af BNP) med det formål at støtte erhvervslivet og arbejdsmarkedet samt bidrage til husholdningernes indkomster. Den overordnede finanspolitiske linje i 2009 målt ud fra reduktionen af den strukturelle saldo på næsten 3 % af BNP og genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i henhold til den i fællesskab aftalte metode (konjunkturkorrigeret, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), skønnes at blive særdeles restriktiv. |
| --- | --- |

5.

I det opdaterede konvergensprogram er målet et underskud på 5,1 % af BNP i 2009. Budgettet for 2009, der blev vedtaget i februar 2009, indeholder en række foranstaltninger med det formål at nedbringe underskuddet, herunder ansættelsesstop og nedbringelse af bonusordninger i den offentlige sektor, nedskæring af udgifterne til varer, tjenesteydelser og subsidier, en stigning i pensionsbidragssatsen på 3,3 procentpoint og en fremrykning af tidsplanen for at øge punktafgifterne. I den budgetændring, der blev godkendt i april 2009, har regeringen vedtaget udgiftsdrevne finanspolitiske tilpasningsforanstaltninger, herunder yderligere nedskæringer i de offentlige lønninger, udgifterne til varer og tjenesteydelser, visse kapitaludgifter og subsidier. På indtægtssiden er målet med det ændrede budget for 2009 at afskaffe visse skattefradrag og -lettelser (navnlig for firmabiler og afskrivning af omvurderede aktiver).

På den anden side planlægger regeringen væsentligt højere offentlige udgifter i 2009 end i 2008 også som et middel til at støtte den økonomiske genopretning. Endvidere er der ud fra behovet for finanspolitisk konsolidering kun blevet vedtaget begrænsede finanspolitiske incitamenter (på omkring 0,75 % af BNP) med det formål at støtte erhvervslivet og arbejdsmarkedet samt bidrage til husholdningernes indkomster. Den overordnede finanspolitiske linje i 2009 målt ud fra reduktionen af den strukturelle saldo på næsten 3 % af BNP og genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i henhold til den i fællesskab aftalte metode (konjunkturkorrigeret, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), skønnes at blive særdeles restriktiv.

| 6. | Hovedformålet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at gøre fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 0,9 % af BNP og et mål om at nå det i 2012 (dvs. efter programperioden). Det samlede offentlige underskud vil efter planen falde gradvis fra 5,1 % af BNP i 2009 til 4,1 % af BNP i 2010 og 2,9 % af BNP i 2011. Den primære saldo følger en lignende tendens. Tilpasningskursen er baseret på en nedbringelse af de offentlige udgifter med 1,5 procentpoint af BNP, bl.a. betydelige nedskæringer i aflønningen af ansatte og det mellemliggende forbrug. Disse nedskæringer udlignes delvis af en væsentlig stigning i de offentlige investeringer opgjort som en andel af BNP. Indtægterne forventes at vokse med 1,1 procentpoint af BNP, bl.a. som følge af en forventet stigning i EU-midlerne og de stigende bidrag til socialsikringsordninger i 2009. Efter 2009 indeholder programmet ikke en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af de konkrete foranstaltninger og deres forventede budgetkonsekvenser, der ligger til grund for den forventede nedbringelse af underskuddet, navnlig for så vidt angår den betydeligt faldende aflønning af ansatte. Den offentlige bruttogæld lå på 13,6 % af BNP i 2008 og forventes i programmet at vokse drastisk til 22 % af BNP i 2011 på grund af de høje primære underskud og væsentligt forøgede rentebetalinger i forbindelse med offentlig gæld. |
| --- | --- |

6.

Hovedformålet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at gøre fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 0,9 % af BNP og et mål om at nå det i 2012 (dvs. efter programperioden). Det samlede offentlige underskud vil efter planen falde gradvis fra 5,1 % af BNP i 2009 til 4,1 % af BNP i 2010 og 2,9 % af BNP i 2011. Den primære saldo følger en lignende tendens. Tilpasningskursen er baseret på en nedbringelse af de offentlige udgifter med 1,5 procentpoint af BNP, bl.a. betydelige nedskæringer i aflønningen af ansatte og det mellemliggende forbrug. Disse nedskæringer udlignes delvis af en væsentlig stigning i de offentlige investeringer opgjort som en andel af BNP. Indtægterne forventes at vokse med 1,1 procentpoint af BNP, bl.a. som følge af en forventet stigning i EU-midlerne og de stigende bidrag til socialsikringsordninger i 2009. Efter 2009 indeholder programmet ikke en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af de konkrete foranstaltninger og deres forventede budgetkonsekvenser, der ligger til grund for den forventede nedbringelse af underskuddet, navnlig for så vidt angår den betydeligt faldende aflønning af ansatte. Den offentlige bruttogæld lå på 13,6 % af BNP i 2008 og forventes i programmet at vokse drastisk til 22 % af BNP i 2011 på grund af de høje primære underskud og væsentligt forøgede rentebetalinger i forbindelse med offentlig gæld.

| 7. | Der er risiko for, at budgetresultaterne i alle programårene bliver lavere end forventet. I 2009 er risiciene knyttet til de makroøkonomiske udsigter, som kunne vise sig at blive værre end forventet. Endvidere er der risici vedrørende den faktiske gennemførelse af de planlagte udgiftsforanstaltninger i 2009, især i betragtning af de siden begyndelsen af 2009 iagttagne overskridelser af de offentlige lønninger og det mulige udgiftstryk i et valgår. Desuden skal opnåelsen af budgetmålene understøttes af konkrete foranstaltninger i 2010 og 2011. I betragtning af de risici, der knytter sig til opfyldelsen af budgetmålene, kan gældskvoten også vokse mere end forventet i programmet. |
| --- | --- |

7.

Der er risiko for, at budgetresultaterne i alle programårene bliver lavere end forventet. I 2009 er risiciene knyttet til de makroøkonomiske udsigter, som kunne vise sig at blive værre end forventet. Endvidere er der risici vedrørende den faktiske gennemførelse af de planlagte udgiftsforanstaltninger i 2009, især i betragtning af de siden begyndelsen af 2009 iagttagne overskridelser af de offentlige lønninger og det mulige udgiftstryk i et valgår. Desuden skal opnåelsen af budgetmålene understøttes af konkrete foranstaltninger i 2010 og 2011. I betragtning af de risici, der knytter sig til opfyldelsen af budgetmålene, kan gældskvoten også vokse mere end forventet i programmet.

| 8. | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er noget større end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som andel af BNP i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, der er værre end udgangsstillingen i det forrige program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for finansieringsgabet. Nedbringelsen af det primære underskud på mellemlang sigt som planlagt i programmet og en yderligere reform af pensionssystemet med henblik på at begrænse den store stigning i aldersrelaterede udgifter og forbedre effektiviteten i sundhedsudgifterne ville kunne bidrage til at reducere de alvorlige risici for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som i øjeblikket er på et højt niveau. |
| --- | --- |

8.

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er noget større end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som andel af BNP i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, der er værre end udgangsstillingen i det forrige program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for finansieringsgabet. Nedbringelsen af det primære underskud på mellemlang sigt som planlagt i programmet og en yderligere reform af pensionssystemet med henblik på at begrænse den store stigning i aldersrelaterede udgifter og forbedre effektiviteten i sundhedsudgifterne ville kunne bidrage til at reducere de alvorlige risici for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som i øjeblikket er på et højt niveau.

| 9. | Budgetunderskuddene og den procycliske udvikling i finanspolitikken i Rumænien kan hovedsagelig forklares ved en dårlig budgetplanlægning og -gennemførelse. I de oprindelige budgetter havde man overvurderet indtægterne, og der er blevet foretaget adskillige budgetkorrektioner i løbet af året, hvor niveauet for de løbende udgifter er blevet hævet, og der er blevet gjort brug af kapitalposter til dækning af løbende udgifter. Endvidere hersker der stor usikkerhed, da der har været store udgifter i årets sidste måneder. Overskridelserne af de løbende primære udgifter kombineret med en suboptimal sammensætning af udgifter har i stigende grad belastet de offentlige finanser og begrænset rækkevidden for vækstfremmende kapitaludgifter.
  Overskridelserne af de løbende primære udgifter er en konsekvens af, at der mangler en strategi for lønninger og pensioner i den offentlige sektor på lang sigt, og de dårlige resultater, for så vidt angår kapitaludgifter, kan delvis tilskrives manglende administrativ kapacitet til at planlægge og gennemføre offentlige investeringsprojekter. De rumænske myndigheder har for at skabe øget forudsigelighed i de offentlige finanser og en sundere finanspolitisk planlægning forpligtet sig til at vedtage foranstaltninger med det formål at styrke den finanspolitiske styring som led i EU's betalingsbalancestøtte. Disse foranstaltninger indebærer gennemførelse af en bindende budgetramme på mellemlang sigt, der dækker de offentlige finanser og omfatter bindende budgetregler både for indtægter og udgifter og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd. Konvergensprogrammet indeholder imidlertid ikke oplysninger om, hvordan de påtænkte foranstaltninger konkret planlægges gennemført. På skatteforvaltningsområdet omfatter konvergensprogrammet en effektivisering af skatteopkrævningen gennem en reform af skatteforvaltningen og en udvidelse af beskatningsgrundlaget inden for sektorer som miljø og landbrug. |
| --- | --- |

9.

Budgetunderskuddene og den procycliske udvikling i finanspolitikken i Rumænien kan hovedsagelig forklares ved en dårlig budgetplanlægning og -gennemførelse. I de oprindelige budgetter havde man overvurderet indtægterne, og der er blevet foretaget adskillige budgetkorrektioner i løbet af året, hvor niveauet for de løbende udgifter er blevet hævet, og der er blevet gjort brug af kapitalposter til dækning af løbende udgifter. Endvidere hersker der stor usikkerhed, da der har været store udgifter i årets sidste måneder. Overskridelserne af de løbende primære udgifter kombineret med en suboptimal sammensætning af udgifter har i stigende grad belastet de offentlige finanser og begrænset rækkevidden for vækstfremmende kapitaludgifter.

Overskridelserne af de løbende primære udgifter er en konsekvens af, at der mangler en strategi for lønninger og pensioner i den offentlige sektor på lang sigt, og de dårlige resultater, for så vidt angår kapitaludgifter, kan delvis tilskrives manglende administrativ kapacitet til at planlægge og gennemføre offentlige investeringsprojekter. De rumænske myndigheder har for at skabe øget forudsigelighed i de offentlige finanser og en sundere finanspolitisk planlægning forpligtet sig til at vedtage foranstaltninger med det formål at styrke den finanspolitiske styring som led i EU's betalingsbalancestøtte. Disse foranstaltninger indebærer gennemførelse af en bindende budgetramme på mellemlang sigt, der dækker de offentlige finanser og omfatter bindende budgetregler både for indtægter og udgifter og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd. Konvergensprogrammet indeholder imidlertid ikke oplysninger om, hvordan de påtænkte foranstaltninger konkret planlægges gennemført. På skatteforvaltningsområdet omfatter konvergensprogrammet en effektivisering af skatteopkrævningen gennem en reform af skatteforvaltningen og en udvidelse af beskatningsgrundlaget inden for sektorer som miljø og landbrug.

| 10. | Som reaktion på finanskrisen har de rumænske myndigheder truffet en række foranstaltninger med det formål at fastholde banksektorens stabilitet og afbøde presset på de finansielle markeder. Under indlånsgarantiordningen blev det beløb, der er dækket af indlånsgarantien, hævet fra 20 000 EUR til 50 000 EUR. Den rumænske regering besluttede for at give SMV’er bedre adgang til finansiering og støtte eksporten i den nuværende situation at øge to statsejede bankers (CEC og EximBank) kapital svarende til 0,2 % af BNP og indføre en modgarantiordning for SMV’er. Endvidere blev lovkravene for gæld i RON lettet, og minimumsreservekravene for gæld i RON sat ned fra 20 % til 18 %. Endvidere har de rumænske myndigheder under EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at ændre bank- og konkurslovene, så de er i stand til rettidigt og effektivt at reagere over for kriseramte banker, og styrke den rumænske centralbanks afhjælpende beføjelser. |
| --- | --- |

10.

Som reaktion på finanskrisen har de rumænske myndigheder truffet en række foranstaltninger med det formål at fastholde banksektorens stabilitet og afbøde presset på de finansielle markeder. Under indlånsgarantiordningen blev det beløb, der er dækket af indlånsgarantien, hævet fra 20 000 EUR til 50 000 EUR. Den rumænske regering besluttede for at give SMV’er bedre adgang til finansiering og støtte eksporten i den nuværende situation at øge to statsejede bankers (CEC og EximBank) kapital svarende til 0,2 % af BNP og indføre en modgarantiordning for SMV’er. Endvidere blev lovkravene for gæld i RON lettet, og minimumsreservekravene for gæld i RON sat ned fra 20 % til 18 %. Endvidere har de rumænske myndigheder under EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at ændre bank- og konkurslovene, så de er i stand til rettidigt og effektivt at reagere over for kriseramte banker, og styrke den rumænske centralbanks afhjælpende beføjelser.

| 11. | Rumænien har i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, der blev vedtaget i december 2008 af Det Europæiske Råd, og i betragtning af mangelen på finanspolitisk råderum kun vedtaget et begrænset antal finanspolitiske incitamenter svarende til omkring 0,75 % af BNP i 2009 med det formål at bidrage til husholdningernes indkomster samt støtte erhvervslivet og arbejdsmarkederne. For at bidrage til husholdningernes indkomster besluttede regeringen at forlænge den periode, hvori der udbetales understøttelse, med tre måneder og indføre en »mindste«socialpension for lavindkomstpensionister. Foranstaltningerne til støtte for erhvervslivet omfatter ikke-påligning af geninvesterede overskud, en udbygning af skrotpræmieordningen og tildeling af midler til eksportfremstød. Arbejdsmarkedsforanstaltningerne retter sig især mod støtte til faglig uddannelse både til arbejdsløse og beskæftigede. Endvidere er det regeringens mål inden for budgetrammen for 2009 at anvende betydelige midler til offentlige investeringer for at støtte genopretningen. De rumænske myndigheder har i overensstemmelse med de politikområder, som indgår i de landespecifikke henstillinger fra Rådet i forbindelse med Lissabonstrategien, som led i EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at gennemføre strukturreformforanstaltninger for at forbedre omkostningseffektiviteten og effektiviteten i den offentlige forvaltning, øge optagelsen af EU-midler, forbedre erhvervsklimaet og bekæmpe sort arbejde. |
| --- | --- |

11.

Rumænien har i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, der blev vedtaget i december 2008 af Det Europæiske Råd, og i betragtning af mangelen på finanspolitisk råderum kun vedtaget et begrænset antal finanspolitiske incitamenter svarende til omkring 0,75 % af BNP i 2009 med det formål at bidrage til husholdningernes indkomster samt støtte erhvervslivet og arbejdsmarkederne. For at bidrage til husholdningernes indkomster besluttede regeringen at forlænge den periode, hvori der udbetales understøttelse, med tre måneder og indføre en »mindste«socialpension for lavindkomstpensionister. Foranstaltningerne til støtte for erhvervslivet omfatter ikke-påligning af geninvesterede overskud, en udbygning af skrotpræmieordningen og tildeling af midler til eksportfremstød. Arbejdsmarkedsforanstaltningerne retter sig især mod støtte til faglig uddannelse både til arbejdsløse og beskæftigede. Endvidere er det regeringens mål inden for budgetrammen for 2009 at anvende betydelige midler til offentlige investeringer for at støtte genopretningen. De rumænske myndigheder har i overensstemmelse med de politikområder, som indgår i de landespecifikke henstillinger fra Rådet i forbindelse med Lissabonstrategien, som led i EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at gennemføre strukturreformforanstaltninger for at forbedre omkostningseffektiviteten og effektiviteten i den offentlige forvaltning, øge optagelsen af EU-midler, forbedre erhvervsklimaet og bekæmpe sort arbejde.

| 12. | Rumænien har vedtaget et budgetkonsolideringsprogram i overensstemmelse med målet om at nedbringe eksterne og interne underskud og de krav i forbindelse med EU's finansielle bistand, som opstilles af EU og andre internationale långivere. Ifølge konvergensprogrammet skønnes den finanspolitiske linje målt ud fra ændringen i den strukturelle saldo ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode at være restriktiv i programperioden. I betragtning af det manglende finanspolitiske råderum og behovet for at rette op på økonomiske underskud forekommer dette hensigtsmæssigt. Ifølge det opdaterede program vil underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP blive overskredet frem til 2011. Programmets budgetmål er i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået i forbindelse med EU's betalingsbalancestøtte, skønt budgetresultaterne er behæftet med risici.
  Konvergensprogrammet afspejler imidlertid ikke klart, hvilke forpligtelser der er blevet indgået i retning af yderligere finanspolitiske foranstaltninger som led i betalingsbalanceprogrammet, især for så vidt angår at give afkald på stigninger i de offentlige lønninger eller tilsvarende yderligere nedgang i beskæftigelsen og yderligere nedgang i subsidier til offentlige myndigheder. Endvidere afspejler det opdaterede program ikke forpligtelserne til at ændre nøgleparametre i pensionssystemet (f.eks. indeksregulering af offentlige pensioner og pensionsalderen), hvilket er afgørende for at øge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Endelig indeholder det ikke tilstrækkelig detaljerede oplysninger om de konkrete foranstaltninger, der skal til for at nå underskudsmålene i 2010 og 2011, og deres budgetmæssige indvirkning. |
| --- | --- |

12.

Rumænien har vedtaget et budgetkonsolideringsprogram i overensstemmelse med målet om at nedbringe eksterne og interne underskud og de krav i forbindelse med EU's finansielle bistand, som opstilles af EU og andre internationale långivere. Ifølge konvergensprogrammet skønnes den finanspolitiske linje målt ud fra ændringen i den strukturelle saldo ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode at være restriktiv i programperioden. I betragtning af det manglende finanspolitiske råderum og behovet for at rette op på økonomiske underskud forekommer dette hensigtsmæssigt. Ifølge det opdaterede program vil underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP blive overskredet frem til 2011. Programmets budgetmål er i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået i forbindelse med EU's betalingsbalancestøtte, skønt budgetresultaterne er behæftet med risici.

Konvergensprogrammet afspejler imidlertid ikke klart, hvilke forpligtelser der er blevet indgået i retning af yderligere finanspolitiske foranstaltninger som led i betalingsbalanceprogrammet, især for så vidt angår at give afkald på stigninger i de offentlige lønninger eller tilsvarende yderligere nedgang i beskæftigelsen og yderligere nedgang i subsidier til offentlige myndigheder. Endvidere afspejler det opdaterede program ikke forpligtelserne til at ændre nøgleparametre i pensionssystemet (f.eks. indeksregulering af offentlige pensioner og pensionsalderen), hvilket er afgørende for at øge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Endelig indeholder det ikke tilstrækkelig detaljerede oplysninger om de konkrete foranstaltninger, der skal til for at nå underskudsmålene i 2010 og 2011, og deres budgetmæssige indvirkning.

| 13. | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (3). |
| --- | --- |

13.

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (3).

Den overordnede konklusion er, at Rumænien i øjeblikket er ramt af en alvorlig økonomisk tilbagegang efter en årrække med en vækst over den potentielle vækst, og derfor er den planlagte restriktive finanspolitiske kurs mellem 2009 og 2011 et passende svar i betragtning af det manglende finanspolitiske råderum og behovet for at rette op på underskuddene. I 2008 var finanspolitikken fortsat meget procyklisk, navnlig på grund af en hurtig vækst i de offentlige lønninger og dårlig budgetforvaltning. I overensstemmelse med de forpligtelser, Rumænien har indgået som led i EU's betalingsbalancestøtte, planlægger myndighederne at gøre en betydelig finanspolitisk konsolideringsindsats fra 2009 med det formål at nedbringe udgifterne og komme ned på et underskud på under 3 % af BNP i 2011. I betragtning af de risici, der er forbundet med det makroøkonomiske scenario i 2009, den effektive gennemførelse af de planlagte udgiftsforanstaltninger og manglende oplysninger om de konkrete foranstaltninger, der er behov for til at understøtte den finanspolitiske konsolidering efter 2009, er der risiko for, at budgetresultatet i programmet ikke nås. Endvidere planlægges der foranstaltninger til at rette op på svaghederne i budgetplanlægningen og -gennemførelsen, bl.a. ved gennemførelse af en bindende finanspolitisk ramme på mellemlang sigt, opstilling af finanspolitiske regler, oprettelse af et finanspolitisk råd og omlægning af lønsystemet inden for den offentlige sektor. Programmet indeholder imidlertid ikke oplysninger om, hvordan de påtænkte foranstaltninger til forbedring af den finanspolitiske styring konkret planlægges gennemført.

På baggrund af ovenstående vurdering og i betragtning af henstillingerne til Rumænien om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, der blev vedtaget af Rådet den 7. juli 2009, jf. artikel 104, stk. 7, samt behovet for at sikre en holdbar konvergens, og i overensstemmelse med de påtænkte økonomisk-politiske foranstaltninger som led i det økonomiske program, der er omfattet af EU's betalingsbalancestøtte, opfordres Rumænien til:

| i) | at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2011; herunder at gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger som planlagt i det ændrede budget fra februar 2009 og april 2009, navnlig for så vidt angår lønningerne i den offentlige sektor og pensionsreformen; om fornødent at iværksætte yderligere korrigerende foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2009 og sikre overholdelse af de forpligtelser, som blev indgået som led i det program, der er omfattet af EU's betalingsbalancestøtte; nærmere at redegøre for, hvilke foranstaltninger der kan bidrage til at nedbringe underskuddet i 2010 og 2011, herunder navnlig hvilke der kan understøtte den påtænkte nedbringelse af de offentlige lønninger; |
| --- | --- |

i)

at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2011; herunder at gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger som planlagt i det ændrede budget fra februar 2009 og april 2009, navnlig for så vidt angår lønningerne i den offentlige sektor og pensionsreformen; om fornødent at iværksætte yderligere korrigerende foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2009 og sikre overholdelse af de forpligtelser, som blev indgået som led i det program, der er omfattet af EU's betalingsbalancestøtte; nærmere at redegøre for, hvilke foranstaltninger der kan bidrage til at nedbringe underskuddet i 2010 og 2011, herunder navnlig hvilke der kan understøtte den påtænkte nedbringelse af de offentlige lønninger;

| ii) | at tage konkrete skridt i retning af den påtænkte styrkelse af den finanspolitiske styring og gennemsigtighed, navnlig ved at opstille en bindende budgetramme på mellemlang sigt, at oprette et uafhængigt finanspolitisk råd, at begrænse antallet af ændringer i budgettet i løbet af året og indføre finanspolitiske regler samt omlægge lønsystemet inden for den offentlige sektor, både for så vidt angår løn som bonus; på skatteforvaltningsområdet at effektivisere skatteopkrævningen gennem en reform af skatteforvaltningen og en udvidelse af beskatningsgrundlaget; |
| --- | --- |

ii)

at tage konkrete skridt i retning af den påtænkte styrkelse af den finanspolitiske styring og gennemsigtighed, navnlig ved at opstille en bindende budgetramme på mellemlang sigt, at oprette et uafhængigt finanspolitisk råd, at begrænse antallet af ændringer i budgettet i løbet af året og indføre finanspolitiske regler samt omlægge lønsystemet inden for den offentlige sektor, både for så vidt angår løn som bonus; på skatteforvaltningsområdet at effektivisere skatteopkrævningen gennem en reform af skatteforvaltningen og en udvidelse af beskatningsgrundlaget;

| iii) | at sætte skub i reformen af pensionssystemet (navnlig for så vidt angår indeksregulering af pensioner og pensionsalder) for at dæmpe den stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed og forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren; |
| --- | --- |

iii)

at sætte skub i reformen af pensionssystemet (navnlig for så vidt angår indeksregulering af pensioner og pensionsalder) for at dæmpe den stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed og forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren;

| iv) | at styrke økonomiens udbudsside ved at gøre mærkbare fremskridt i retning af at gennemføre strukturreformerne, bl.a. ved at forbedre effektiviteten og strømline den offentlige forvaltning samt erhvervsklimaet, bekæmpe sort arbejde og øge optagelsen og optimere anvendelsen af EU-midler. |
| --- | --- |

iv)

at styrke økonomiens udbudsside ved at gøre mærkbare fremskridt i retning af at gennemføre strukturreformerne, bl.a. ved at forbedre effektiviteten og strømline den offentlige forvaltning samt erhvervsklimaet, bekæmpe sort arbejde og øge optagelsen og optimere anvendelsen af EU-midler.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP (% ændring) | KP juni 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 |
| KOM forår 2009 | 6,2 | 7,1 | –4,0 | 0,0 | — |
| KP dec. 2007 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 | — |
| HICP-inflation (%) | KP juni 2009 | 4,5 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 |
| KOM forår 2009 | 4,9 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | — |
| KP dec. 2007 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 | — |
| Outputgab (4) (% af potentielt BNP) | KP juni 2009 | 6,7 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 |
| KOM forår 2009 (5) | 6,6 | 8,5 | 0,2 | –3,0 | — |
| KP dec. 2007 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP) | KP juni 2009 | –12,9 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 |
| KOM forår 2009 | –12,8 | –11,8 | –6,4 | –5,1 | — |
| KP dec. 2007 | –12,6 | –10,5 | –10,1 | –10,2 | — |
| Offentlige indtægter (% af BNP) | KP juni 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 |
| KOM forår 2009 | 34,0 | 33,1 | 33,4 | 33,3 | — |
| KP dec. 2007 | 37,4 | 39,8 | 39,9 | 40,8 | — |
| Offentlige udgifter (% af BNP) | KP juni 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 |
| KOM forår 2009 | 36,6 | 38,5 | 38,5 | 38,9 | — |
| KP dec. 2007 | 40,3 | 42,7 | 42,8 | 43,2 | — |
| Offentlig saldo (% af BNP) | KP juni 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 |
| KOM forår 2009 | –2,5 | –5,4 | –5,1 | –5,6 | — |
| KP dec. 2007 | –2,9 | –2,9 | –2,9 | –2,4 | — |
| Primær saldo (% af BNP) | KP juni 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,60 | –2,4 | –1,4 |
| KOM forår 2009 | –1,8 | –4,7 | –3,6 | –4,0 | — |
| KP dec. 2007 | –2,0 | –2,1 | –2,1 | –1,6 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4) (% af BNP) | KP juni 2009 | –4,7 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM forår 2009 | –4,5 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | — |
| KP dec. 2007 | –3,6 | –3,6 | –3,5 | –2,8 | — |
| Strukturel saldo (6) (% af BNP) | KP juni 2009 | –4,5 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 |
| KOM forår 2009 | –4,4 | –7,9 | –5,2 | –4,7 | — |
| KP dec. 2007 | –3,4 | –3,4 | –3,4 | –2,7 | — |
| Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP juni 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 |
| KOM forår 2009 | 12,7 | 13,6 | 18,2 | 22,7 | — |
| KP dec. 2007 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 | — |
| Konvergensprogram (KP), prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP (% ændring)

KP juni 2009

6,2

7,1

–4,0

0,1

2,4

KOM forår 2009

6,2

7,1

–4,0

0,0

—

KP dec. 2007

6,1

6,5

6,1

5,8

—

HICP-inflation (%)

KP juni 2009

4,5

7,9

5,8

3,5

3,2

KOM forår 2009

4,9

7,9

5,8

3,5

—

KP dec. 2007

4,8

5,7

4,0

3,3

—

Outputgab (4) (% af potentielt BNP)

KP juni 2009

6,7

8,7

0,5

–2,5

–2,9

KOM forår 2009 (5)

6,6

8,5

0,2

–3,0

—

KP dec. 2007

2,1

2,1

1,8

1,1

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP)

KP juni 2009

–12,9

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

KOM forår 2009

–12,8

–11,8

–6,4

–5,1

—

KP dec. 2007

–12,6

–10,5

–10,1

–10,2

—

Offentlige indtægter (% af BNP)

KP juni 2009

34,0

33,1

33,2

33,7

34,2

KOM forår 2009

34,0

33,1

33,4

33,3

—

KP dec. 2007

37,4

39,8

39,9

40,8

—

Offentlige udgifter (% af BNP)

KP juni 2009

36,6

38,5

38,3

37,8

37,0

KOM forår 2009

36,6

38,5

38,5

38,9

—

KP dec. 2007

40,3

42,7

42,8

43,2

—

Offentlig saldo (% af BNP)

KP juni 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

KOM forår 2009

–2,5

–5,4

–5,1

–5,6

—

KP dec. 2007

–2,9

–2,9

–2,9

–2,4

—

Primær saldo (% af BNP)

KP juni 2009

–1,8

–4,7

–3,60

–2,4

–1,4

KOM forår 2009

–1,8

–4,7

–3,6

–4,0

—

KP dec. 2007

–2,0

–2,1

–2,1

–1,6

—

Konjunkturkorrigeret saldo (4) (% af BNP)

KP juni 2009

–4,7

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM forår 2009

–4,5

–7,9

–5,2

–4,7

—

KP dec. 2007

–3,6

–3,6

–3,5

–2,8

—

Strukturel saldo (6) (% af BNP)

KP juni 2009

–4,5

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

KOM forår 2009

–4,4

–7,9

–5,2

–4,7

—

KP dec. 2007

–3,4

–3,4

–3,4

–2,7

—

Offentlig bruttogæld (% af BNP)

KP juni 2009

12,7

13,6

18,0

20,8

22,0

KOM forår 2009

12,7

13,6

18,2

22,7

—

KP dec. 2007

11,9

13,6

14,2

14,9

—

Konvergensprogram (KP), prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_da.htm

(2)  Jf. Rådets beslutning 2009/458/EF af 6. maj 2009 om gensidig bistand til Rumænien og Rådets beslutning 2009/459/EF af 6. maj 2009 om mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til Rumænien.

(3)  Der mangler navnlig oplysninger om antallet af arbejdstimer, funktionel fordeling af offentlige udgifter og detaljer vedrørende de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,1 %, 5,2 %, 3,9 % og 3,2 % i perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger svarer til 0,2 % af BNP i 2007 (underskudsformindskende) og 0 % i perioden 2008-2011 i henhold til det seneste konvergensprogram og til 0,2 % af BNP i 2007 (underskudsformindskende) og 0 % i perioden 2008-2010 i henhold til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5522 — Mitsubishi Corporation/Acciona Energia Internacional/Amper)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 170/03

Den 16. juli 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5522. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5522. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5532 — Carphone Warehouse/Tiscali UK)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 170/04

Den 29. juni 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5532. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5532. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/13

---

Euroens vekselkurs (1)

21. juli 2009

2009/C 170/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4223 |
| JPY | japanske yen | 134,10 |
| DKK | danske kroner | 7,4464 |
| GBP | pund sterling | 0,86530 |
| SEK | svenske kroner | 10,8925 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5186 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,9515 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,815 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 271,30 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7005 |
| PLN | polske zloty | 4,2525 |
| RON | rumænske leu | 4,2368 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1360 |
| AUD | australske dollar | 1,7438 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5689 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,0229 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,1647 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0491 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 774,19 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,1587 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7153 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3340 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 301,78 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0378 |
| PHP | filippinske pesos | 68,161 |
| RUB | russiske rubler | 44,1100 |
| THB | thailandske bath | 48,351 |
| BRL | brasilianske real | 2,7010 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8597 |
| INR | indiske rupee | 68,8960 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4223

JPY

japanske yen

134,10

DKK

danske kroner

7,4464

GBP

pund sterling

0,86530

SEK

svenske kroner

10,8925

CHF

schweiziske franc

1,5186

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,9515

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,815

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

271,30

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7005

PLN

polske zloty

4,2525

RON

rumænske leu

4,2368

TRY

tyrkiske lira

2,1360

AUD

australske dollar

1,7438

CAD

canadiske dollar

1,5689

HKD

hongkongske dollar

11,0229

NZD

newzealandske dollar

2,1647

SGD

singaporeanske dollar

2,0491

KRW

sydkoreanske won

1 774,19

ZAR

sydafrikanske rand

11,1587

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7153

HRK

kroatiske kuna

7,3340

IDR

indonesiske rupiah

14 301,78

MYR

malaysiske ringgit

5,0378

PHP

filippinske pesos

68,161

RUB

russiske rubler

44,1100

THB

thailandske bath

48,351

BRL

brasilianske real

2,7010

MXN

mexicanske pesos

18,8597

INR

indiske rupee

68,8960

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/14

---

Uddrag af afgørelsen vedrørende Kaupthing Bank Luxembourg S.A. i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF af 4. april 2001 om sanering og likvidation af kreditinstitutter

2009/C 170/06

SUPPLEMENT TIL DE OPGAVER, DER VARETAGES AF ADMINISTRATORERNE FOR KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.

Ved dom afsagt den 22. juni 2009 har underretten i Luxembourg (andet kammer), der holdt offentligt retsmøde i handelssager, efter at have hørt administratorerne og mandataren for aktieselskabet Kaupthing Bank Luxembourg S.A., repræsentanterne for tilsynsudvalget for finanssektoren og repræsentanten for anklagemyndigheden i et lukket retsmøde, suppleret domme afsagt af underretten i Luxembourg den 9. og 31. oktober 2008, dom afsagt af appeldomstolen i Luxembourg den 28. januar 2009 samt dom afsagt den 2. april 2009 som følger:

| »— | administratorerne har beføjelse til at konstatere opfyldelse af betingelserne for genoprettelsesplanen |
| --- | --- |

»—

administratorerne har beføjelse til at konstatere opfyldelse af betingelserne for genoprettelsesplanen

| — | administratorerne har ret til at godkende tekniske ændringer af aftaler, som indgår i genoprettelsesplanen, og af betingelserne (Terms and Conditions) for obligationslån samt til at korrigere indlysende skrivefejl i den forbindelse |
| --- | --- |

—

administratorerne har ret til at godkende tekniske ændringer af aftaler, som indgår i genoprettelsesplanen, og af betingelserne (Terms and Conditions) for obligationslån samt til at korrigere indlysende skrivefejl i den forbindelse

| — | administratorerne har indtil afstemningen om forslaget til bankens deling ret til at afslutte forhandlingerne om den juridiske struktur for SPV KI Securities, som endnu ikke var endeligt vedtaget i det indgivne forslag, navnlig med hensyn til tildeling af rettigheder og forpligtelser i forbindelse med SPV KI Securities til et af de to selskaber, der vil opstå, når banken deles |
| --- | --- |

—

administratorerne har indtil afstemningen om forslaget til bankens deling ret til at afslutte forhandlingerne om den juridiske struktur for SPV KI Securities, som endnu ikke var endeligt vedtaget i det indgivne forslag, navnlig med hensyn til tildeling af rettigheder og forpligtelser i forbindelse med SPV KI Securities til et af de to selskaber, der vil opstå, når banken deles

| — | fordele, som følger af den godkendte genoprettelsesplan, er forbeholdt banken, og kautionister, garanter og andre personer, som har stillet sikkerhed af enhver art for genoprettede kreditorer i forbindelse med hele eller en del af den genoprettede gæld, kan ikke gøre deres ret gældende udnævner aktieselskabet PricewaterhouseCoopers, repræsenteret ved Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX og Franz FAYOT, til forvalter af beslaglagte formuegoder med den opgave at oprette en konto i en luxembourgsk bank, der kan optræde som forvalter, til de midler, der overføres fra staten og AGDL, og at aftale bestemmelserne for brug af nævnte konto med staten og AGDL konstaterer, at bankens betalingsstandsningsordning ophører samtidig med aktionærernes godkendelse af forslaget til bankens deling, som vil føre til bankens opløsning uden likvidation.« |
| --- | --- |

—

fordele, som følger af den godkendte genoprettelsesplan, er forbeholdt banken, og kautionister, garanter og andre personer, som har stillet sikkerhed af enhver art for genoprettede kreditorer i forbindelse med hele eller en del af den genoprettede gæld, kan ikke gøre deres ret gældende udnævner aktieselskabet PricewaterhouseCoopers, repræsenteret ved Emmanuelle CARUEL-HENNIAUX og Franz FAYOT, til forvalter af beslaglagte formuegoder med den opgave at oprette en konto i en luxembourgsk bank, der kan optræde som forvalter, til de midler, der overføres fra staten og AGDL, og at aftale bestemmelserne for brug af nævnte konto med staten og AGDL konstaterer, at bankens betalingsstandsningsordning ophører samtidig med aktionærernes godkendelse af forslaget til bankens deling, som vil føre til bankens opløsning uden likvidation.«

Sagen kan ikke genoptages, heller ikke på begæring af tredjemand.

Administratorerne

PricewaterhouseCoopers S.à.r.l., repræsenteret af Emmanuelle Caruel-Henniaux og Franz Fayot

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 22.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V.)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2009/C 170/07

| 1. | Den 13. juli 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved 3i Group plc (»3i Group« — Det Forenede Kongerige) og virksomhederne H.I.G. Europe Capital Partners, L.P. og Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., der tilhører koncernen H.I.G. Capital group of funds (»H.I.G. Capital« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Volnay B.V. (Nederlandene), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 13. juli 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved 3i Group plc (»3i Group« — Det Forenede Kongerige) og virksomhederne H.I.G. Europe Capital Partners, L.P. og Bayside Debt & LBO Fund II, L.P., der tilhører koncernen H.I.G. Capital group of funds (»H.I.G. Capital« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Volnay B.V. (Nederlandene), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | 3i Group: investeringsselskab (privat egenkapital og venturekapital), |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

3i Group: investeringsselskab (privat egenkapital og venturekapital),

| — | H.I.G. Capital: investeringsselskab (privat egenkapital), |
| --- | --- |

—

H.I.G. Capital: investeringsselskab (privat egenkapital),

| — | Volnay B.V: udgivelse af tidsskrifter og salg af reklameplads i Nederlandene. |
| --- | --- |

—

Volnay B.V: udgivelse af tidsskrifter og salg af reklameplads i Nederlandene.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. sendes til Kommissionen pr. fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5590 — 3i Group/H.I.G. Capital/Volnay B.V. sendes til Kommissionen pr. fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---