# Az Európai Unió C 156/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.156.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 156 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. július 9. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.156.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 156

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. július 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 156/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 1 |
| 2009/C 156/02 | A Bizottság közleménye a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghosszabbításáról | 3 |
| 2009/C 156/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia) (
  1
  ) | 4 |
| 2009/C 156/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets) (
  1
  ) | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 156/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

1

2009/C 156/02

A Bizottság közleménye a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghosszabbításáról

3

2009/C 156/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia) (
  1
  )

1

4

2009/C 156/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets) (
  1
  )

1

4

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 156/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 5 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 156/06 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 6 |
| 2009/C 156/07 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 9 |
| 2009/C 156/08 | Azon vámhivatalok aktualizált listája, ahol az 1635/2006/EK bizottsági rendelet I. mellékletében felsorolt termékek az Európai Közösségben való szabad forgalomba bocsátásra bejelenthetők | 12 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2009/C 156/09 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszatérítése esetén 2009. március 1-jétől három EFTA államban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (A Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26/2006. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) 10. cikkének megfelelően közzétéve) | 15 |
| 2009/C 156/10 | Állami támogatások engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikke és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás (FBM) 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (3) bekezdése értelmében | 16 |
| 2009/C 156/11 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság megállapította, hogy az alábbi intézkedés nem minősül állami támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében | 17 |
| 2009/C 156/12 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása (2008. november 5.) az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 156/05

Euro-átváltási árfolyamok

5

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 156/06

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

6

2009/C 156/07

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

9

2009/C 156/08

Azon vámhivatalok aktualizált listája, ahol az 1635/2006/EK bizottsági rendelet I. mellékletében felsorolt termékek az Európai Közösségben való szabad forgalomba bocsátásra bejelenthetők

12

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2009/C 156/09

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszatérítése esetén 2009. március 1-jétől három EFTA államban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (A Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26/2006. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) 10. cikkének megfelelően közzétéve)

(A Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26/2006. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) 10. cikkének megfelelően közzétéve)

15

2009/C 156/10

Állami támogatások engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikke és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás (FBM) 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (3) bekezdése értelmében

16

2009/C 156/11

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megállapította, hogy az alábbi intézkedés nem minősül állami támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében

17

2009/C 156/12

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása (2008. november 5.) az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról

18

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 156/13 | Pályázati felhívás Fogyasztói politika | 24 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 156/14 | Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gázpiac lezárása) ügyben (
  1
  ) | 25 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 156/15 | Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján | 27 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 156/13

Pályázati felhívás Fogyasztói politika

24

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 156/14

Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gázpiac lezárása) ügyben (
  1
  )

1

25

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 156/15

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

2009/C 156/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 683/07 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Nuostoliø, patirtø dël gyvûnø uþkreèiamøjø ligø, kompensavimas |
| Jogalap | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, (Žin., 2002, Nr. 72-3009); |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 683/07

Tagállam

Litvánia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Nuostoliø, patirtø dël gyvûnø uþkreèiamøjø ligø, kompensavimas

Jogalap

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, (Žin., 2002, Nr. 72-3009);

| — | Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymas, (Žin., 1992, Nr. 2-15); |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymas, (Žin., 1992, Nr. 2-15);

| — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 11 d. nutarimas Nr. 987 Dėl valstybės institucijų, savivaldybių ir kitų juridinių asmenų, atsakingų už Europos žemes ūkio garantijų fondo priemonių įgyvendinimą, paskyrimo; |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 11 d. nutarimas Nr. 987 Dėl valstybės institucijų, savivaldybių ir kitų juridinių asmenų, atsakingų už Europos žemes ūkio garantijų fondo priemonių įgyvendinimą, paskyrimo;

| — | Projektas. Nuostolių, patirtų likviduojant gyvūnų užkrečiamųjų ligų protrūkius, įvertinimo ir atlyginimo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Projektas. Nuostolių, patirtų likviduojant gyvūnų užkrečiamųjų ligų protrūkius, įvertinimo ir atlyginimo taisyklės.

Az intézkedés típusa

Állatbetegségek felszámolása

Célkitűzés

Ágazati fejlesztés

A támogatás formája

Közvetlen támogatás és támogatott szolgáltatások

Költségvetés

Teljes költségvetés: 115 millió LTL (kb. 33,3 millió EUR)

A támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2013. december 31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata(i) az alábbi internetcímen található(k) meg:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.5.28. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 48/09 |
| Tagállam | Észtország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Meetod riigiabi elemendi arvutamiseks Maaelu Edendamise Sihtasutuse garantiide andmisel |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Az állami hitelgarancia támogatástartalmának kiszámítására szolgáló módszertan |
| A támogatás formája | Hitelgarancia |
| Költségvetés | — |
| A támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság és a vidéki térségekben működő kkv-k. |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Maaelu Edendamise Sihtasutus |
| R. Tobiase 4 |
| 10147 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.5.28.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 48/09

Tagállam

Észtország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Meetod riigiabi elemendi arvutamiseks Maaelu Edendamise Sihtasutuse garantiide andmisel

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Az állami hitelgarancia támogatástartalmának kiszámítására szolgáló módszertan

A támogatás formája

Hitelgarancia

Költségvetés

—

A támogatás intenzitása

—

Időtartam

2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság és a vidéki térségekben működő kkv-k.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Maaelu Edendamise Sihtasutus

R. Tobiase 4

10147 Tallinn

EESTI/ESTONIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata(i) az alábbi internetcímen található(k) meg:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/3

---

A Bizottság közleménye a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghosszabbításáról

2009/C 156/02

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (1)2009. október 9-én hatályát veszti (2).

A Bizottság az iránymutatást annak 2004. évi elfogadása óta számtalan esetben alkalmazta, és az eddigi tapasztalatok szerint az iránymutatás megfelelő alapul szolgál a szóban forgó állami támogatások ellenőrzéséhez.

A gazdasági válság következményeként nehéz, bizonytalan gazdasági helyzet alakult ki. Mivel fontos biztosítani a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások folyamatosságát és jogbiztonságát, a Bizottság úgy határozott, hogy 2012. október 9-ig meghosszabbítja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás jelenlegi hatályát.

---

(1)  HL C 244., 2004.10.1., 2.–17. o.

(2)  Lásd a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 102. pontját (HL C 244., 2004.10.1., 15. o.).

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 156/03

2009. június 29-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5553 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5553 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 156/04

2009. június 26-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5510 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5510 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/5

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. július 8.

2009/C 156/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3901 |
| JPY | Japán yen | 131,02 |
| DKK | Dán korona | 7,4469 |
| GBP | Angol font | 0,86495 |
| SEK | Svéd korona | 11,0600 |
| CHF | Svájci frank | 1,5162 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0770 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,047 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 278,10 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7000 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4338 |
| RON | Román lej | 4,2178 |
| TRY | Török líra | 2,1623 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7728 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6206 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7738 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2168 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0323 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 776,14 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,3450 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,4984 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3430 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 248,39 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9522 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,049 |
| RUB | Orosz rubel | 44,1250 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,368 |
| BRL | Brazil real | 2,7686 |
| MXN | Mexikói peso | 18,7010 |
| INR | Indiai rúpia | 67,9620 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3901

JPY

Japán yen

131,02

DKK

Dán korona

7,4469

GBP

Angol font

0,86495

SEK

Svéd korona

11,0600

CHF

Svájci frank

1,5162

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0770

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,047

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

278,10

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7000

PLN

Lengyel zloty

4,4338

RON

Román lej

4,2178

TRY

Török líra

2,1623

AUD

Ausztrál dollár

1,7728

CAD

Kanadai dollár

1,6206

HKD

Hongkongi dollár

10,7738

NZD

Új-zélandi dollár

2,2168

SGD

Szingapúri dollár

2,0323

KRW

Dél-Koreai won

1 776,14

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,3450

CNY

Kínai renminbi

9,4984

HRK

Horvát kuna

7,3430

IDR

Indonéz rúpia

14 248,39

MYR

Maláj ringgit

4,9522

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,049

RUB

Orosz rubel

44,1250

THB

Thaiföldi baht

47,368

BRL

Brazil real

2,7686

MXN

Mexikói peso

18,7010

INR

Indiai rúpia

67,9620

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/6

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2009/C 156/06

Támogatás sz.: XA 387/08

Tagállam: Hollandia

Régió: De provincies Groningen en Drenthe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Provinciale Agrarische bedrijfsverplaatsings regelingen, zie onder rechtsgrondslag voor de exacte benamingen.

Jogalap:

| — | Wet inrichting landelijk gebied |
| --- | --- |

—

Wet inrichting landelijk gebied

| — | Provinciewet |
| --- | --- |

—

Provinciewet

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54 |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54

| — | A következő tartományi rendelkezések:






  Tartomány | A rendelkezés címe |
| --- | --- | --- |
| Groningen | Programma landelijk gebied PMJP 2007-2013 Groningen; deel 3 kader voor subsidies en overeenkomsten; paragraaf 9.3 Beleidsregel Verplaatsing Grondgebonden Agrarische Bedrijven |
| Drenthe | Provinciaal Meerjarenprogramma Drenthe, deel 3 subsidiegids, 2. subsidies voor natuur, verwerving EHS, Agrarische bedrijfsverplaatsingen |

—

A következő tartományi rendelkezések:

Tartomány

A rendelkezés címe

Groningen

Programma landelijk gebied PMJP 2007-2013 Groningen; deel 3 kader voor subsidies en overeenkomsten; paragraaf 9.3 Beleidsregel Verplaatsing Grondgebonden Agrarische Bedrijven

Drenthe

Provinciaal Meerjarenprogramma Drenthe, deel 3 subsidiegids, 2. subsidies voor natuur, verwerving EHS, Agrarische bedrijfsverplaatsingen

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások (millió EUR):

| Tartomány | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Groningen | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 millió |
| Drenthe | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | maximum 4,8 millió |

Tartomány

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Összesen (1)

Groningen

0,5

0,5

0,5

0,5

0,5

0,5

3 millió

Drenthe

0,8

0,8

0,8

0,8

0,8

0,8

maximum 4,8 millió

A támogatás maximális intenzitása: Az 1857/2006/EK rendelet 6. cikkének megfelelően a termőföldhöz kapcsolódó mezőgazdasági üzemek számára támogatás nyújtható az alábbiak szerint:

Azok a vállalkozások ugyanis, amelyek a gazdaságuk áthelyezése miatt vállalkozásukat adóügyi értelemben szüneteltetik, kötelesek (volt) vállalkozásuk rejtett és hasonló tartalékait az adóhatóságnál elszámolni. Ez a vállalkozások számára olyan költséget jelent, amely közvetlenül és elválaszthatatlanul az üzem áthelyezéséhez kapcsolódik. Ezzel a támogatási intézkedéssel lehetővé válik a felmerülő költségek 100 %-ának támogatása, így teljesülnek az 1857/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének előírásai.

Áthelyezési költségek ((a) pont) a következők:

az áthelyezés tényleges költségei (például a termelőeszközök és állatok átszállítása az új telephelyre);

közjegyzői és földhivatali költségek;

az áthelyezéssel összefüggésben fizetendő ingatlan-átruházási adó,

az áthelyezéssel összefüggő tanácsadási költségek (például ügynökök és könyvvizsgálók díjai).

Az áthelyezés beruházási költségei ((b) pont) az alábbiak:

gazdasági épületek és berendezések beruházási költségei az új telephelyen;

általános (tanácsadási) költségek, építészi és mérnöki szolgáltatások költségei, tanácsadási és megvalósíthatósági tanulmányok költségei az új telephellyel összefüggésben. Nem tartoznak ide a különböző illetékekel kapcsolatos költségek (engedélyezés, területrendezési terv módosítása, a 19. cikk szerinti eljárások, talajvizsgálat stb.).

A b) és c) ponthoz tartozó ellentételezés a reprezentatív piaci érték alapján történik. A támogatás a régi telephely és gazdasági épületek reprezentatív piaci értéke és a következő költségek esetleges pozitív különbségének 40 %-át teszi ki:

az új telephely és gazdasági épületek reprezentatív piaci értéke;

az új telephelyen lévő gazdasági épületek építésére, korszerűsítésére, helyettesítésére és/vagy bővítésére irányuló esetleges beruházások.

A végrehajtás időpontja: A végrehajtás az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett közzétételt, illetve az Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001, Stb. 2007, 328. módosításáról szóló 2007. szeptember 3-i határozat hatálybalépéséről szóló határozat közzétételét követően kezdődik meg.

A program időtartama: 2013. december 31-ig.

A támogatás célja: Jó kilátásokkal rendelkező mezőgazdasági üzemek – közérdekből történő – áthelyezése, amennyiben o az üzemhez kapcsolódó mezőgazdasági területekre szükség van a jó térszerkezet vagy agrárszerkezet megvalósítása, a természet, a táj, a vízhálózat vagy a környezet védelme szempontjából.

Érintett gazdasági ágazatok: Minden mezőgazdasági üzem (elsődleges termelő), amely az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával foglalkozik.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Tartomány | Cím |
| --- | --- |
| Groningen | Postbus 610, 9700 AP Groningen |
| Drenthe | Postbus 122, 9400 AC Assen |

Tartomány

Cím

Groningen

Postbus 610, 9700 AP Groningen

Drenthe

Postbus 122, 9400 AC Assen

Internetcímek:

| Tartomány | Internetcím |
| --- | --- |
| Groningen | http://www.provinciegroningen.nl/boa/documenten/boerderijverplaatsingr0901.pdf |
| Drenthe | www.provincie.drenthe.nl/actueel/bekendmakingen/?ActItmIdt=12790 |

Tartomány

Internetcím

Groningen

http://www.provinciegroningen.nl/boa/documenten/boerderijverplaatsingr0901.pdf

Drenthe

www.provincie.drenthe.nl/actueel/bekendmakingen/?ActItmIdt=12790

Egyéb információ: Az áthelyezések támogatására lehetőséget biztosít a 2007–2013 közötti vidékfejlesztési program 125. intézkedése. A tartományok úgy döntöttek, hogy nem használják ki ezt a lehetőséget, mert az említett intézkedés csak az ammóniák-kibocsátás és -lerakás visszaszorításához nyújt támogatást, míg az országos és tartományi szinten kitűzött -a természetre, a vizekre és az agrárszerkezetre vonatkozó – politikai célok hatékony megvalósításához szélesebb körben alkalmazható támogatásra van szükség.

Támogatás sz.: XA 442/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Castilla-La Mancha

A támogatási program megnevezése: Ayudas para la realización de auditorías, análisis y estudios

Jogalap: Támogatás folyósítására vonatkozó pályázati felhívások mezőgazdasági szövetkezetek részére:

Orden de 8.6.2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario.

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A teljes összeg 200 000 EUR.

A támogatás maximális intenzitása: A támogatható költségek 50 %-a:

Az ellenőrzések és a vizsgálatok elvégzésében, a tanulmányok elkészítésében és a minőségügyi szabványok bevezetésében közreműködő külső vállalkozások által számlázott költségek.

A szakmai kiállításokon, vásárokon és versenyeken való részvétellel kapcsolatban támogatható költségnek a részvételi díjak, a kiadványok költségei és a helyiségbérleti díjak minősülnek.

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2013. december 31-ig.

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás (1857/2006/EK rendelet 15. cikk) és minőségi mezőgazdasági termékek előállítása (1857/2006/EK rendelet 14. cikk).

Az érintett ágazat(ok): Növénytermesztés, állattenyésztés, erdészet és halászat.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| --- |
| C/Pintor Matías Moreno, no 4 |
| 45004 Toledo |
| ESPAÑA |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

C/Pintor Matías Moreno, no 4

45004 Toledo

ESPAÑA

Internetes cím: Ideiglenesen:

http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm

a közzétételt követően:

www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

(1)  Az egyes évekre megadott összegek irányadó értékek; a tervezett teljes költségvetés változatlan marad.

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/9

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2009/C 156/07

Támogatás sz.: XA 82/09

Tagállam: Spanyolország

Régió: Valencia autonóm körzet

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Intercitrus

Jogalap: Propuesta de Resolución del expediente acogido a la linea «Promoción Agroalimentaria de los cítricos»

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 250 000 EUR.

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009. december

A támogatás célja: Részvétel szakmai vásárokon; a vállalkozások közötti tapasztalatcserét szolgáló fórumok szervezése; ismeretterjesztő és promóciós kampányok a narancs és a klementina tekintetében, fogyasztásuk növelése táplálkozástudományi és egészség-megőrzési érvek alapján – mindez vállalatok, márkák vagy eredet megnevezése nélkül; népszerűsítő programok iskoláskorú gyermekek körében; az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló 1924/2006/EK rendelet keretében készülő jegyzékekbe felvételre javasolt információkkal kapcsolatos tudományos adatgyűjtés és -elemzés; a piacok alakulásával kapcsolatos tájékozottság javítása. A program keretében az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkében foglaltaknak megfelelő tevékenységek támogathatók.

Érintett ágazat(ok): Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszerágazati kis- és középvállalkozásai.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/INTERCITRUS%202009.pdf

Egyéb információk: —

Kereskedelmi főigazgató

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás sz.: XA 96/09

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Consejo Regulador IGP Cítricos Valencianos.

Jogalap: Egyedi címzett támogatás az autonóm körzet 2009. évi költségvetése terhére.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 604 750,00 EUR.

A támogatás maximális intenzitása: 100 %.

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009 decemberéig.

A támogatás célja: Szakkiállítások, szakmai versenyek, vásárok és a vállalkozások közötti ismeretmegosztást elősegítő fórumok szervezése és az ilyen rendezvényeken való részvétel (támogatható költségek: terület- és standbérleti díj, előadótermek bérleti díja; részvételi díj; utazási költségek és a tevékenységgel összefüggő kiadványok költségei); az egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket ismertető katalógusok, internetes oldalak és egyéb hasonló kiadványok költségei azzal a feltétellel, hogy a közzétett információk és a közzététel módja részrehajlástól mentes, és valamennyi érintett termelő azonos feltételekkel kerülhet be a kiadványba; tényszerű tájékoztatás általános termékekről, azok táplálkozási célú felhasználásának előnyeiről és felhasználásuk ajánlott módjáról, esetleg a termék eredetének megjelölésével, amennyiben az pontosan megfelel az Európai Bizottság által nyilvántartásba vett elnevezésnek (15. cikk (2) bekezdés e) pont utolsó albekezdés).

A fenti tevékenységek a 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikkében szerepelnek.

Az érintett ágazat(ok): Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszeripari kis- és középvállalkozásai.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Consejo_Regulador_IGP_CITRICOS_VALENCIANOS.pdf

Egyéb információk: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás sz.: XA 99/09

Tagállam: Franciaország

Régió: département de la Haute-Garonne

A támogatási program megnevezése: Indemnisation des pertes entraînées par la fièvre catarrhale ovine (FCO) en Haute-Garonne: réduction des surcoûts de mise en «quarantaine» des jeunes bovins en surplus sur les exploitations.

Jogalap: Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales,

A 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése,

Arrêté du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale du mouton,

er

Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozat.

Délibération du Conseil général de la Haute-Garonne du 28 janvier 2009

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 1 millió EUR.

A támogatás maximális intenzitása: legfeljebb 100 %.

A támogatás csak azon állatok után kérhető, amelyek megfelelnek az alábbi összes feltételnek:

2008. január 1. és 2008. június 1. között, a gazdaságban született és Haute-Garonne megyében nyilvántartott,

2008. augusztus 22. után a gazdaságban tartózkodó,

a kéknyelvbetegség 1-es és 8-as szerotípusa ellen beoltott,

2009. március 1-je előtt értékesített állat.

A támogatás mértéke a fiatal szarvasmarhák karanténban tartása valódi többletköltségeinek fedezése azzal a kettős korlátozással, hogy a támogatás mértéke a többletköltségek legfeljebb 100 %-a és állatonként 105 EUR.

A karantén becsült minimális költsége 161,44 EUR 62 napos forgalmi korlátozás esetében negatív szerológiai vizsgálat mellett, valamint 201,72 EUR 81 napos forgalmi korlátozás esetében:

—   takarmány: 1,70 EUR/nap

—   alom és állatorvosi ellátás: 0,42 EUR/nap

—   halasztott készpénzforgalom költsége: 30 EUR/állat

Költségek 62 napra:

= (1,7 + 0,42) × 62 + 30 = 161,44 EUR

81 napra:

= (1,7 + 0,42) × 81 + 30 = 201,72 EUR

Az első esetben az állattenyésztőnek legalább 56,44 EUR költséget,

a második esetben legalább 96,72 EUR költséget fedeznie kell.

A végrehajtás időpontja: 2009. március 27-től, attól a naptól kezdve, amelyen a mentesítési kérelem nyilvántartási számát a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009. év végéig

A támogatás célja: Mivel Haute-Garonne megyét

2008. június 20-án a kéknyelvbetegség 8-as szerotípusa miatt,

majd 2008. augusztus 22-én a kéknyelvbetegség 1-es és 8-as szerotípusa miatt korlátozás alatt álló övezetnek nyilvánították,

a megye állattenyésztőinek a gazdaságban kellett tartaniuk a fiatal szarvasmarhákat addig az ideig, amíg a betegséggel szemben ellenállóvá váltak, holott Haute-Garonne állattenyésztésére az (átlagosan 5 hónapos) hízóállatok exportcélú értékesítése jellemző.

A Haute-Garonne megye önkormányzata által nyújtott támogatás az állatok karanténban tartásából adódó többletköltségek részbeni ellentételezésére irányul.

A kéknyelvbetegség elleni küzdelem országos programjával összhangban, az e betegség kezelésére és nyomon követésére hozott különféle intézkedések kiegészítéseképpen e – rendkívüli – támogatás arra irányul, hogy az állattenyésztők viselni tudják a fiatal hímivarú és nőivarú szarvasmarhák karanténban tartása miatti többletköltségeket; a karantént a 2008. június 20-i, majd 2008. augusztus 22-i többszöri korlátozás, valamint az állatok exportálása érdekében az oltás beadásához és az állatok betegséggel szembeni ellenálló képességének kialakulásához szükséges idő támasztja alá.

A fiatal szarvasmarhák utáni támogatási jogosultságra vonatkozó feltételek összessége, valamint e jogosultsági feltételek kumulatív jellege biztosítja, hogy a támogatás csak a karanténnal összefüggő korlátozások által valóban érintett állatokra vonatkozzon.

Az érintett ágazat(ok): szarvasmarha-ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conseil général de la Haute-Garonne |
| --- |
| 1 boulevard de la Marquette |
| 31090 Toulouse Cedex |
| FRANCE |

Conseil général de la Haute-Garonne

1 boulevard de la Marquette

31090 Toulouse Cedex

FRANCE

Internetcím: http://www.cg31.fr/upload/pdf_dadre_fco/aide_au_maintien_quarantaine_bovins.pdf

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/12

---

Azon vámhivatalok aktualizált listája (1), ahol az 1635/2006/EK bizottsági rendelet (2) I. mellékletében felsorolt termékek az Európai Közösségben való szabad forgalomba bocsátásra bejelenthetők

2009/C 156/08

| Tagállam | Vámhivatalok |
| --- | --- |
| BELGIQUE/BELGIË | Anvers DE—voie maritime
  Bierset—(Grâce-Hollogne) DE—voies aérienne et/ou terrestre
  Bruxelles DE—voie aérienne
  Zaventem D—voie aérienne |
| БЪЛГАРИЯ | Varna and Bourgas ports
  Sofia, Varna and Bourgas airports |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Minden vámhivatal |
| DANMARK | Minden dániai kikötő és repülőtér |
| DEUTSCHLAND | Baden-Württemberg | HZA Lörrach–ZA Weil-am-Rhein-Autobahn
  HZA Stuttgart–ZA Flughafen
  HZA Ulm–ZA Aalen |
| Bayern | HZA München–ZA Flughafen
  HZA Regensburg–ZA Furth-im-Wald-Schafberg
  HZA Schweinfurt–ZA Bayreuth
  HZA Nürnberg–ZA Erlangen-Tennenlohe |
| Berlin | HZA Berlin–ZA Marzahn
  HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen-Tegel |
| Brandenburg | Bereich HZA Frankfurt (Oder)
  HZA Frankfurt (Oder)–ZA Frankfurt (Oder) Autobahn
  HZA Frankfurt (Oder)–ZA Forst-Autobahn
  Bereich HZA Potsdam
  HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen Schönefeld |
| Bremen | HZA Bremen–ZA Neustädter Hafen
  HZA Bremerhaven–ZA Bremerhaven |
| Hamburg | HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof-Abfertigung Köhlfleetdamm
  HZA Hamburg-Stadt–ZA Oberelbe
  HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof
  HZA Itzehoe–ZA Hamburg-Flughafen |
| Hessen | HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen |
| Mecklenburg-Vorpommern | HZA Stralsund–ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock |
| Niedersachsen | HZA Hannover–ZA Hannover-Nord
  HZA Braunschweig–ZA Braunschweig-Broitzem |
| Nordrhein-Westfalen | HZA Dortmund–ZA Ost
  HZA Düsseldorf–ZA Flughafen |
| Rheinland-Pfalz | HZA Koblenz–ZA Hahn-Flughafen |
| Schleswig-Holstein | HZA Kiel–ZA Wik, Grenzkontrollstelle Kiel Ostuferhafen
  HZA Kiel–ZA Travemünde |
| EESTI | Narva, Koidula, Luhamaa Frontier Posts, Tallinn Airport, Tallinn, Paljassaare and Muuga Ports |
| ΕΛΛΑΔΑ | Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βóλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου |
| ESPAÑA | Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto) |
| FRANCE | Bordeaux: transport aérien
  Brive: transport terrestre
  Dunkerque: transport maritime
  Lille: transport aérien et terrestre
  Lyon-Satolas: transport aérien
  Le Puy-en-Velay: transport terrestre
  Marseille: transport aérien, terrestre et maritime
  Nice-aéroport: transport aérien
  Orly: transport aérien
  Roissy: transport aérien et terrestre
  Rungis: transport terrestre
  Saint-Julien-en-Genevois: transport terrestre
  Saint-Louis/Bâle: transport aérien et terrestre
  Strasbourg: transport terrestre
  Thionville: transport terrestre
  Toulouse-Blagnac: transport aérien
  Valence: transport terrestre |
| IRELAND | Minden vámhivatal |
| ITALIA | Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste
  Ufficio di Sanità aerea di Torino–Caselle
  Ufficio di Sanità aerea di Roma–Fiumicino
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova
  Ufficio di Sanità marittima di Livorno
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi
  Ufficio di Sanità aerea di Varese–Malpensa
  Ufficio di Sanità aerea di Bologna–Panicale
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari
  Posto d'Ispezione frontaliera di Chiasso |
| ΚΎΠΡΟς | Minden vámhivatal |
| LATVIJA | Roads: Grebneva, Pãternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rĭga, Ventspils; Airport: Rĭga; Post: Rĭga International branch of the Latvian Post Office |
| LIETUVA | Minden vámhivatal |
| LUXEMBOURG | Bureau des Douanes et Accises
  Centre douanier–Luxembourg
  Bureau des Douanes et Accises
  Luxembourg-Aéroport–Niederanven |
| MAGYARORSZÁG | Minden vámhivatal |
| MALTA | The Air Freight Section at Malta International Airport, Luqa
  The Sea Freight Entry Processing Unit at Customs House, Valletta
  The Parcel Post Office at Customs Office, Qormi |
| NEDERLAND | Minden vámhivatal |
| ÖSTERREICH | Nickelsdorf
  Heiligenkreuz
  Spielfeld
  Tissis
  Wien–Flughafen Schwechat |
| POLSKA | Minden vámhivatal |
| PORTUGAL | Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro
  Portos de Lisboa e Leixões |
| ROMÂNIA | Minden vámhivatal |
| SLOVENIJA | Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road bordercrossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway) |
| SLOVENSKO | Minden vámhivatal |
| SUOMI — FINLAND | Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja-Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoaseman |
| SVERIGE | Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn |
| UNITED KINGDOM | Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton |

Tagállam

Vámhivatalok

BELGIQUE/BELGIË

Anvers DE—voie maritime

Bierset—(Grâce-Hollogne) DE—voies aérienne et/ou terrestre

Bruxelles DE—voie aérienne

Zaventem D—voie aérienne

БЪЛГАРИЯ

Varna and Bourgas ports

Sofia, Varna and Bourgas airports

ČESKÁ REPUBLIKA

Minden vámhivatal

DANMARK

Minden dániai kikötő és repülőtér

DEUTSCHLAND

Baden-Württemberg

HZA Lörrach–ZA Weil-am-Rhein-Autobahn

HZA Stuttgart–ZA Flughafen

HZA Ulm–ZA Aalen

Bayern

HZA München–ZA Flughafen

HZA Regensburg–ZA Furth-im-Wald-Schafberg

HZA Schweinfurt–ZA Bayreuth

HZA Nürnberg–ZA Erlangen-Tennenlohe

Berlin

HZA Berlin–ZA Marzahn

HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen-Tegel

Brandenburg

Bereich HZA Frankfurt (Oder)

HZA Frankfurt (Oder)–ZA Frankfurt (Oder) Autobahn

HZA Frankfurt (Oder)–ZA Forst-Autobahn

Bereich HZA Potsdam

HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen Schönefeld

Bremen

HZA Bremen–ZA Neustädter Hafen

HZA Bremerhaven–ZA Bremerhaven

Hamburg

HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof-Abfertigung Köhlfleetdamm

HZA Hamburg-Stadt–ZA Oberelbe

HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof

HZA Itzehoe–ZA Hamburg-Flughafen

Hessen

HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen

Mecklenburg-Vorpommern

HZA Stralsund–ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock

Niedersachsen

HZA Hannover–ZA Hannover-Nord

HZA Braunschweig–ZA Braunschweig-Broitzem

Nordrhein-Westfalen

HZA Dortmund–ZA Ost

HZA Düsseldorf–ZA Flughafen

Rheinland-Pfalz

HZA Koblenz–ZA Hahn-Flughafen

Schleswig-Holstein

HZA Kiel–ZA Wik, Grenzkontrollstelle Kiel Ostuferhafen

HZA Kiel–ZA Travemünde

EESTI

Narva, Koidula, Luhamaa Frontier Posts, Tallinn Airport, Tallinn, Paljassaare and Muuga Ports

ΕΛΛΑΔΑ

Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βóλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου

ESPAÑA

Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto)

FRANCE

Bordeaux: transport aérien

Brive: transport terrestre

Dunkerque: transport maritime

Lille: transport aérien et terrestre

Lyon-Satolas: transport aérien

Le Puy-en-Velay: transport terrestre

Marseille: transport aérien, terrestre et maritime

Nice-aéroport: transport aérien

Orly: transport aérien

Roissy: transport aérien et terrestre

Rungis: transport terrestre

Saint-Julien-en-Genevois: transport terrestre

Saint-Louis/Bâle: transport aérien et terrestre

Strasbourg: transport terrestre

Thionville: transport terrestre

Toulouse-Blagnac: transport aérien

Valence: transport terrestre

IRELAND

Minden vámhivatal

ITALIA

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste

Ufficio di Sanità aerea di Torino–Caselle

Ufficio di Sanità aerea di Roma–Fiumicino

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova

Ufficio di Sanità marittima di Livorno

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi

Ufficio di Sanità aerea di Varese–Malpensa

Ufficio di Sanità aerea di Bologna–Panicale

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari

Posto d'Ispezione frontaliera di Chiasso

ΚΎΠΡΟς

Minden vámhivatal

LATVIJA

Roads: Grebneva, Pãternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rĭga, Ventspils; Airport: Rĭga; Post: Rĭga International branch of the Latvian Post Office

LIETUVA

Minden vámhivatal

LUXEMBOURG

Bureau des Douanes et Accises

Centre douanier–Luxembourg

Bureau des Douanes et Accises

Luxembourg-Aéroport–Niederanven

MAGYARORSZÁG

Minden vámhivatal

MALTA

The Air Freight Section at Malta International Airport, Luqa

The Sea Freight Entry Processing Unit at Customs House, Valletta

The Parcel Post Office at Customs Office, Qormi

NEDERLAND

Minden vámhivatal

ÖSTERREICH

Nickelsdorf

Heiligenkreuz

Spielfeld

Tissis

Wien–Flughafen Schwechat

POLSKA

Minden vámhivatal

PORTUGAL

Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro

Portos de Lisboa e Leixões

ROMÂNIA

Minden vámhivatal

SLOVENIJA

Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road bordercrossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway)

SLOVENSKO

Minden vámhivatal

SUOMI — FINLAND

Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja-Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoaseman

SVERIGE

Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn

UNITED KINGDOM

Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton

---

(1)  Az aktualizált részek dőlt betűvel vannak szedve.

(2)  HL L 306., 2006.11.7, 3. o.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/15

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszatérítése esetén 2009. március 1-jétől három EFTA államban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról

(A Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26/2006. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) 10. cikkének megfelelően közzétéve)

2009/C 156/09

Az alapkamatlábakat a 2008. december 17-i 788/08/COL hatósági határozattal módosított, az állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásnak a referencia- és leszámítolási kamatlábak megállapítási módszeréről szóló fejezetével összhangban számítják ki. Az alkalmazandó referencia-kamatláb kiszámítása érdekében megfelelő kamatfelárakat kell alkalmazni az állami támogatásokról szóló iránymutatással összhangban. A leszámítolási kamatláb esetében ez azt jelenti, hogy az alapkamatlábhoz 100 bázispontnak megfelelő kamatfelárat kell hozzáadni. A visszatérítési kamatlábat szokásosan ugyancsak úgy számítják ki, hogy 100 bázispontot hozzáadnak az alapkamatlábhoz, amint azt a 2004. július 14-i 195/04/COL hatósági határozat (közzétéve: HL L 139., 2006.5.25, 37. o. és a 26/2006. számú EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) módosításáról szóló, 2008. december 17-i 789/08/COL hatósági határozat előirányozza.

| | Izland | Liechtenstein | Norvégia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009.1.1.–2009.1.31. | 16,42 | 2,95 | 6,43 |
| 2009.2.1.–2009.2.28. | 16,42 | 2,33 | 5,41 |
| 2009.3.1.– | 16,42 | 1,58 | 4,26 |

Izland

Liechtenstein

Norvégia

2009.1.1.–2009.1.31.

16,42

2,95

6,43

2009.2.1.–2009.2.28.

16,42

2,33

5,41

2009.3.1.–

16,42

1,58

4,26

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/16

---

Állami támogatások engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikke és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás (FBM) 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (3) bekezdése értelmében

2009/C 156/10

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

A határozat elfogadásának időpontja:

Ügyszám: 64824

EFTA-állam: Norvégia

Régió: —

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve): Bioenergia program (The Bioenergy Scheme)

Jogalap: A norvég nemzeti költségvetés, 1150. fejezet, 50. tétel és az éves mezőgazdasági megállapodás

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Környezetvédelem

A támogatás formája: Közvetlen támogatás

Költségvetés: Évi 35 millió NOK (megközelítőleg 3,9 millió EUR). Az éves költségvetés az országgyűlés költségvetési eljárásainak függvénye

A támogatás intenzitása: Az iránymutatásoknak megfelelően

Az intézkedés érvényességi ideje:

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministry of Agriculture and Food |
| --- |
| P.O. Box 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Agriculture and Food

P.O. Box 8007

0030 Oslo

NORWAY

Egyéb információk: —

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata(i) az alábbi internetcímen található(k) meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/17

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megállapította, hogy az alábbi intézkedés nem minősül állami támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében

2009/C 156/11

A határozat elfogadásának időpontja:

Ügyszám: 65833

EFTA-állam: Norvégia

Régió: —

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve): Az Eksportfinans állami finanszírozása

Jogalap: az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése

Az intézkedés típusa: Hitel

Célkitűzés: Hosszútávú finanszírozás az Eksportfinans számára

A támogatás formája: Közvetlen kölcsön

Költségvetés: 30 milliárd NOK, kb. 3,1 milliárd EUR

A támogatás intenzitása: —

Az intézkedés érvényességi ideje:

Érintett gazdasági ágazatok: Az Eksportfinans finanszírozást biztosít a teljes norvég exportipar számára

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| A Norvég Állam, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium |
| --- |
| Einar Gerhardsensplass 1 |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |

A Norvég Állam, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium

Einar Gerhardsensplass 1

0030 Oslo

NORWAY

Egyéb információk: —

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata(i) az alábbi internetcímen található(k) meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/18

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

(2008. november 5.)

az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról

2009/C 156/12

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1),

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdése b) pontjára,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozatára és különösen annak 15. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti Hatóságnak az előzetes szabályozás alá eső érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli piacokról ajánlást elfogadó 2004. július 14-i 194/04/COL határozatára, valamint a piacelemzésről és a jelentős piaci erő meghatározásáról szóló iránymutatásra,

mivel:

| (1) | A keretirányelv olyan jogi keretszabályozást hoz létre az elektronikus hírközlési ágazat számára, amely a hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra kiterjedve kíván a konvergencia felé mutató tendenciákra reagálni. A keretszabályozás célja, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatosan csökkenjenek. |
| --- | --- |

(1)

A keretirányelv olyan jogi keretszabályozást hoz létre az elektronikus hírközlési ágazat számára, amely a hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra kiterjedve kíván a konvergencia felé mutató tendenciákra reagálni. A keretszabályozás célja, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatosan csökkenjenek.

| (2) | A keretirányelv 15. cikke rögzíti, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az EFTA-államokban a nyilvánossággal, valamint a nemzeti szabályozó hatóságokkal történő konzultációt követően az érintett termék- és szolgáltatáspiacokra vonatkozó ajánlást fogad el. |
| --- | --- |

(2)

A keretirányelv 15. cikke rögzíti, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az EFTA-államokban a nyilvánossággal, valamint a nemzeti szabályozó hatóságokkal történő konzultációt követően az érintett termék- és szolgáltatáspiacokra vonatkozó ajánlást fogad el.

| (3) | Ezen ajánlás célja azoknak a termék- és szolgáltatáspiacoknak a meghatározása, amelyek a keretirányelv 15. cikke (1) bekezdésének értelmében előzetes szabályozás alá vonhatók. Bármely előzetes szabályozási beavatkozás végső célja az, hogy a kiskereskedelmi piacok fenntartható versenyképességének elősegítése által a végfelhasználók számára előnyöket tudjon biztosítani. Az érintett piacok meghatározása az idők folyamán változhat és változik is, hiszen mind a termékek és szolgáltatások jellemzői, mind a keresleti és kínálati oldal helyettesítésének lehetőségei változnak. Mivel a 2004. július 14-ei ajánlás (3) már több mint négy éve hatályos, mára indokolttá vált az EGT-beli piaci fejlemények tükrében történő felülvizsgálata. Ennélfogva ez az ajánlás a 194/04/COL határozattal elfogadott 2004. július 14-ei ajánlás helyébe lép. |
| --- | --- |

(3)

Ezen ajánlás célja azoknak a termék- és szolgáltatáspiacoknak a meghatározása, amelyek a keretirányelv 15. cikke (1) bekezdésének értelmében előzetes szabályozás alá vonhatók. Bármely előzetes szabályozási beavatkozás végső célja az, hogy a kiskereskedelmi piacok fenntartható versenyképességének elősegítése által a végfelhasználók számára előnyöket tudjon biztosítani. Az érintett piacok meghatározása az idők folyamán változhat és változik is, hiszen mind a termékek és szolgáltatások jellemzői, mind a keresleti és kínálati oldal helyettesítésének lehetőségei változnak. Mivel a 2004. július 14-ei ajánlás (3) már több mint négy éve hatályos, mára indokolttá vált az EGT-beli piaci fejlemények tükrében történő felülvizsgálata. Ennélfogva ez az ajánlás a 194/04/COL határozattal elfogadott 2004. július 14-ei ajánlás helyébe lép.

| (4) | A keretirányelv 15. cikkének (1) bekezdése kötelezi a Hatóságot, hogy a piacokat a versenyjog alapelveivel összhangban határozza meg. Ebben az ajánlásban tehát a versenyjog alapelvei alapján történik az elektronikus hírközlési ágazat egyes termékpiacai közötti határvonalak megállapítása, míg az előzetes szabályozás alá vonandó, meghatározott piacok kijelölése vagy kiválasztása attól függ, hogy a szóban forgó piacok rendelkeznek-e olyan jellemzőkkel, amelyek indokolják az előzetes szabályozási kötelezettségek alkalmazását. Az ajánlás terminológiai szempontból a keretirányelvet és a 2002/22/EK irányelvet (4) követi. A keretirányelvvel összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok feladata a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacok, különösen a területükön található érintett földrajzi piacok meghatározása. |
| --- | --- |

(4)

A keretirányelv 15. cikkének (1) bekezdése kötelezi a Hatóságot, hogy a piacokat a versenyjog alapelveivel összhangban határozza meg. Ebben az ajánlásban tehát a versenyjog alapelvei alapján történik az elektronikus hírközlési ágazat egyes termékpiacai közötti határvonalak megállapítása, míg az előzetes szabályozás alá vonandó, meghatározott piacok kijelölése vagy kiválasztása attól függ, hogy a szóban forgó piacok rendelkeznek-e olyan jellemzőkkel, amelyek indokolják az előzetes szabályozási kötelezettségek alkalmazását. Az ajánlás terminológiai szempontból a keretirányelvet és a 2002/22/EK irányelvet (4) követi. A keretirányelvvel összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok feladata a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacok, különösen a területükön található érintett földrajzi piacok meghatározása.

| (5) | Az ajánlásban a piacok kijelölésének kiindulópontja a kiskereskedelmi piacok előretekintő szempontból való meghatározása, figyelembe véve a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőséget. A kiskereskedelmi piacok meghatározását követően kell meghatározni az érintett nagykereskedelmi piacokat. Amennyiben a termelési vagy forgalmazási láncban lejjebb lévő („downstream”) piacra jórészt vertikálisan integrált vállalkozás vagy vállalkozások szállítanak, akkor a potenciálisan nem integrált vállalkozások számára nehéznek bizonyulhat a szükséges inputhoz történő hozzáférés. Ezért annak meghatározásához, hogy egy piac előzetes szabályozás alá vonható-e, szükségessé válhat képzeletbeli, az értékesítési láncban feljebb álló („upstream”) piacot feltételezni. Az elektronikus hírközlés ágazatában a piacok gyakran kétoldalúak abban az értelemben, hogy a piac két oldalán található felhasználókat – például az egymással kommunikáló végfelhasználókat, illetve az egymásnak információkat vagy tartalmakat küldő és fogadó felhasználókat – összekapcsoló hálózatokon vagy platformokon keresztüli szolgáltatásokat foglalnak magukban. A piacok meghatározásakor ezeket a szempontokat figyelembe kell venni, mivel hatással lehetnek mind a piacok meghatározásának módjára, mind pedig arra, hogy a meghatározott piacok rendelkeznek-e azokkal a jellemzőkkel, amelyek indokolják az előzetes jogszabályi kötelezettségek alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Az ajánlásban a piacok kijelölésének kiindulópontja a kiskereskedelmi piacok előretekintő szempontból való meghatározása, figyelembe véve a kereslet- és a kínálatoldali helyettesíthetőséget. A kiskereskedelmi piacok meghatározását követően kell meghatározni az érintett nagykereskedelmi piacokat. Amennyiben a termelési vagy forgalmazási láncban lejjebb lévő („downstream”) piacra jórészt vertikálisan integrált vállalkozás vagy vállalkozások szállítanak, akkor a potenciálisan nem integrált vállalkozások számára nehéznek bizonyulhat a szükséges inputhoz történő hozzáférés. Ezért annak meghatározásához, hogy egy piac előzetes szabályozás alá vonható-e, szükségessé válhat képzeletbeli, az értékesítési láncban feljebb álló („upstream”) piacot feltételezni. Az elektronikus hírközlés ágazatában a piacok gyakran kétoldalúak abban az értelemben, hogy a piac két oldalán található felhasználókat – például az egymással kommunikáló végfelhasználókat, illetve az egymásnak információkat vagy tartalmakat küldő és fogadó felhasználókat – összekapcsoló hálózatokon vagy platformokon keresztüli szolgáltatásokat foglalnak magukban. A piacok meghatározásakor ezeket a szempontokat figyelembe kell venni, mivel hatással lehetnek mind a piacok meghatározásának módjára, mind pedig arra, hogy a meghatározott piacok rendelkeznek-e azokkal a jellemzőkkel, amelyek indokolják az előzetes jogszabályi kötelezettségek alkalmazását.

| (6) | Az előzetes szabályozás alá vonható piacok meghatározása céljából a következő kritériumokat indokolt együttesen alkalmazni. Az első kritérium a magas és állandó belépési korlátok megléte. Ezek lehetnek strukturális, jogi, illetve szabályozási jellegűek. Mindazonáltal, tekintettel az elektronikus hírközlési piacok dinamikus jellegére és működésére, az esetlegesen előzetes szabályozás alá vonható piacok kijelölése céljából végzett előretekintő elemzés során figyelembe kell venni a piacralépési korlátok adott időszakon belüli leküzdésének lehetőségét is. Ezért a második kritérium az, hogy csak azokat a piacokat szükséges előzetes szabályozás alá vonni, amelyekben – strukturális megfontolások alapján – az adott időszakon belül várhatóan nem fognak kialakulni a hatékony verseny feltételei. E kritérium alkalmazása során meg kell vizsgálni, hogy a belépési korlát ellenére milyen a verseny helyzete. A harmadik kritérium arra vonatkozik, hogy a piac hiányosságait kizárólag a versenyjog alkalmazásával nem lehetne megfelelő mértékben kiküszöbölni. |
| --- | --- |

(6)

Az előzetes szabályozás alá vonható piacok meghatározása céljából a következő kritériumokat indokolt együttesen alkalmazni. Az első kritérium a magas és állandó belépési korlátok megléte. Ezek lehetnek strukturális, jogi, illetve szabályozási jellegűek. Mindazonáltal, tekintettel az elektronikus hírközlési piacok dinamikus jellegére és működésére, az esetlegesen előzetes szabályozás alá vonható piacok kijelölése céljából végzett előretekintő elemzés során figyelembe kell venni a piacralépési korlátok adott időszakon belüli leküzdésének lehetőségét is. Ezért a második kritérium az, hogy csak azokat a piacokat szükséges előzetes szabályozás alá vonni, amelyekben – strukturális megfontolások alapján – az adott időszakon belül várhatóan nem fognak kialakulni a hatékony verseny feltételei. E kritérium alkalmazása során meg kell vizsgálni, hogy a belépési korlát ellenére milyen a verseny helyzete. A harmadik kritérium arra vonatkozik, hogy a piac hiányosságait kizárólag a versenyjog alkalmazásával nem lehetne megfelelő mértékben kiküszöbölni.

| (7) | Az első és a második kritérium vizsgálata során figyelembe veendő fő mutatók hasonlóak az előretekintő piacelemzés során vizsgálandókhoz, így tartalmazzák például a szabályozás nélkül fennálló belépési korlátokra vonatkozó mutatókat (köztük a vissza nem térülő költségek nagyságát), a piac szerkezetét, teljesítményét és dinamikáját, így például a piaci részesedéseket és ezek tendenciáit, a piaci árakat és ezek tendenciáit, valamint a versengő hálózatok vagy infrastruktúrák kiterjedtségét és az általuk nyújtott lefedettséget. Azok a piacok, amelyek előzetes szabályozás nélkül teljesítik ezt a három kritériumot, előzetes szabályozás alá vonhatók. |
| --- | --- |

(7)

Az első és a második kritérium vizsgálata során figyelembe veendő fő mutatók hasonlóak az előretekintő piacelemzés során vizsgálandókhoz, így tartalmazzák például a szabályozás nélkül fennálló belépési korlátokra vonatkozó mutatókat (köztük a vissza nem térülő költségek nagyságát), a piac szerkezetét, teljesítményét és dinamikáját, így például a piaci részesedéseket és ezek tendenciáit, a piaci árakat és ezek tendenciáit, valamint a versengő hálózatok vagy infrastruktúrák kiterjedtségét és az általuk nyújtott lefedettséget. Azok a piacok, amelyek előzetes szabályozás nélkül teljesítik ezt a három kritériumot, előzetes szabályozás alá vonhatók.

| (8) | A verseny szempontjából a keretirányelv értelmében a kialakulófélben lévő piacokat nem célszerű indokolatlan kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Kialakulófélben lévő piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritérium alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott a verseny nevében szabályozási intézkedésekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan ez az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlő szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás értelmében elvégzendő piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásban (5) is szerepel. A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók. |
| --- | --- |

(8)

A verseny szempontjából a keretirányelv értelmében a kialakulófélben lévő piacokat nem célszerű indokolatlan kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Kialakulófélben lévő piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritérium alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott a verseny nevében szabályozási intézkedésekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan ez az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlő szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás értelmében elvégzendő piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásban (5) is szerepel. A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók.

| (9) | Ezen ajánlás szempontjából a belépési korlátok két típusát fontos megkülönböztetni: a strukturális és a jogi vagy szabályozási jellegű korlátokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezen ajánlás szempontjából a belépési korlátok két típusát fontos megkülönböztetni: a strukturális és a jogi vagy szabályozási jellegű korlátokat.

| (10) | A strukturális jellegű belépési korlátok olyan kezdeti költség- vagy keresleti viszonyokból fakadnak, amelyek a már piacon lévők és az újonnan belépni szándékozók között egyenlőtlenséghez vezetnek, hátráltatva vagy megakadályozva ez utóbbiak piacra történő belépését. Jelentős strukturális korlátok lehetnek például az abszolút árelőnyökkel, a jelentős méretgazdaságossági előnyökkel és/vagy a kereslethez rugalmasan alkalmazkodni képes termelői struktúrával, a kapacitási korlátokkal, illetve a magas vissza nem térülő költségekkel jellemezhető piacokon. Még jelenleg is találkozhatunk ilyen korlátokkal a helyhez kötött helyi hozzáférési hálózatok széles körű telepítése és/vagy szolgáltatása kapcsán. Ugyancsak strukturális korlátról beszélhetünk abban az esetben, ha valamely szolgáltatás nyújtásához olyan hálózati elemre van szükség, amelynek utángyártása műszakilag nem vagy csak olyan magas költséggel lehetséges, hogy a szolgáltatás nyújtása a versenytársak számára nem kifizetődő. |
| --- | --- |

(10)

A strukturális jellegű belépési korlátok olyan kezdeti költség- vagy keresleti viszonyokból fakadnak, amelyek a már piacon lévők és az újonnan belépni szándékozók között egyenlőtlenséghez vezetnek, hátráltatva vagy megakadályozva ez utóbbiak piacra történő belépését. Jelentős strukturális korlátok lehetnek például az abszolút árelőnyökkel, a jelentős méretgazdaságossági előnyökkel és/vagy a kereslethez rugalmasan alkalmazkodni képes termelői struktúrával, a kapacitási korlátokkal, illetve a magas vissza nem térülő költségekkel jellemezhető piacokon. Még jelenleg is találkozhatunk ilyen korlátokkal a helyhez kötött helyi hozzáférési hálózatok széles körű telepítése és/vagy szolgáltatása kapcsán. Ugyancsak strukturális korlátról beszélhetünk abban az esetben, ha valamely szolgáltatás nyújtásához olyan hálózati elemre van szükség, amelynek utángyártása műszakilag nem vagy csak olyan magas költséggel lehetséges, hogy a szolgáltatás nyújtása a versenytársak számára nem kifizetődő.

| (11) | A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok nem gazdasági körülményekre vezethetők vissza, hanem olyan jogszabályi, hatósági vagy egyéb állami intézkedések eredményeként jönnek létre, amelyek az érintett piacon közvetlen hatást gyakorolnak a piacra lépés feltételeire és/vagy az üzemeltetők piaci pozíciójára. Jogi vagy szabályozási jellegű piacralépési korlátnak minősül például, amikor az alapszolgáltatás nyújtásához szükséges frekvenciához csak korlátozott számú vállalkozásnak van hozzáférése. A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok közé tartozik az árszabályozás vagy az árral kapcsolatos egyéb intézkedések, amelyek nemcsak a piacra lépést, hanem a vállalkozások piaci pozícióját is befolyásolják. Azokat a jogi vagy szabályozási jellegű korlátokat, amelyek az adott időszakon belül felszámolhatók, az első kritérium teljesülésével összefüggésben általában nem szabad gazdasági jellegű belépési korlátnak tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok nem gazdasági körülményekre vezethetők vissza, hanem olyan jogszabályi, hatósági vagy egyéb állami intézkedések eredményeként jönnek létre, amelyek az érintett piacon közvetlen hatást gyakorolnak a piacra lépés feltételeire és/vagy az üzemeltetők piaci pozíciójára. Jogi vagy szabályozási jellegű piacralépési korlátnak minősül például, amikor az alapszolgáltatás nyújtásához szükséges frekvenciához csak korlátozott számú vállalkozásnak van hozzáférése. A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok közé tartozik az árszabályozás vagy az árral kapcsolatos egyéb intézkedések, amelyek nemcsak a piacra lépést, hanem a vállalkozások piaci pozícióját is befolyásolják. Azokat a jogi vagy szabályozási jellegű korlátokat, amelyek az adott időszakon belül felszámolhatók, az első kritérium teljesülésével összefüggésben általában nem szabad gazdasági jellegű belépési korlátnak tekinteni.

| (12) | A belépési korlátok veszíthetnek jelentőségükből az innovatív, állandó műszaki fejlődéssel jellemezhető piacokon. Ezeken a piacokon gyakran a piacon még jelen nem lévő potenciális versenytársak innovációs fenyegetése kényszeríti ki a versenyt. Az innovatív piacokon olyan cégek között alakulhat ki dinamikus vagy hosszabb távú verseny, amelyek meglévő, „statikus” piacokon nem feltétlenül versenyeznek egymással. Ezen ajánlás értelmében nem kell kijelölni azokat a piacokat, amelyeken belátható időn belül várhatóan nem maradnak fenn a belépési korlátok. Annak a valószínűségének a megítélésekor, hogy szabályozás nélkül egy belépési korlát fennmaradna-e, azt kell megvizsgálni, hogy az adott ágazatban korábban előfordult-e gyakran, hogy új vállalkozások sikeresen megjelentek a piacon, valamint azt, hogy az új vállalkozások korábbi és jövőbeli piacra lépése elegendő volt, illetve várhatóan elegendő lesz-e ahhoz, hogy korlátozza a piaci erőfölényt. A belépési korlátok jelentősége többek között az értékesítések minimálisan hatékony mennyiségétől és a vissza nem térülő költségektől függ. |
| --- | --- |

(12)

A belépési korlátok veszíthetnek jelentőségükből az innovatív, állandó műszaki fejlődéssel jellemezhető piacokon. Ezeken a piacokon gyakran a piacon még jelen nem lévő potenciális versenytársak innovációs fenyegetése kényszeríti ki a versenyt. Az innovatív piacokon olyan cégek között alakulhat ki dinamikus vagy hosszabb távú verseny, amelyek meglévő, „statikus” piacokon nem feltétlenül versenyeznek egymással. Ezen ajánlás értelmében nem kell kijelölni azokat a piacokat, amelyeken belátható időn belül várhatóan nem maradnak fenn a belépési korlátok. Annak a valószínűségének a megítélésekor, hogy szabályozás nélkül egy belépési korlát fennmaradna-e, azt kell megvizsgálni, hogy az adott ágazatban korábban előfordult-e gyakran, hogy új vállalkozások sikeresen megjelentek a piacon, valamint azt, hogy az új vállalkozások korábbi és jövőbeli piacra lépése elegendő volt, illetve várhatóan elegendő lesz-e ahhoz, hogy korlátozza a piaci erőfölényt. A belépési korlátok jelentősége többek között az értékesítések minimálisan hatékony mennyiségétől és a vissza nem térülő költségektől függ.

| (13) | A jelentős belépési korlátokkal rendelkező piacokon is lehetnek olyan egyéb strukturális tényezők, amelyek a piacot az adott időszakon belül a hatékony verseny irányába mozdítják. A piac dinamikáját elősegítheti például a technológiai fejlődés vagy a termékek és a piacok konvergenciája, amelyek a különböző termékpiacokon működő szereplőket versenyhelyzetbe kényszeríthetik egymással. Ugyanez lehet a helyzet azokon az árrugalmas keresletű piacokon is, amelyeken korlátozott számú – de elegendő – eltérő költségstruktúrájú vállalat van jelen. Azokon a piacokon, amelyek általában lehetővé teszik a versenytársaknak, hogy kínálatukat bármely árnövekedésre reagálva nagyon gyorsan növeljék, kapacitásfelesleg is előállhat. Ilyen piacokon a piaci részesedések idővel változhatnak, és/vagy csökkenhetnek az árak. Gyorsan változó dinamikájú piacokon az elemzés időhorizontját kellő körültekintéssel kell megválasztani úgy, hogy tükrözze a lényeges piaci fejleményeket. |
| --- | --- |

(13)

A jelentős belépési korlátokkal rendelkező piacokon is lehetnek olyan egyéb strukturális tényezők, amelyek a piacot az adott időszakon belül a hatékony verseny irányába mozdítják. A piac dinamikáját elősegítheti például a technológiai fejlődés vagy a termékek és a piacok konvergenciája, amelyek a különböző termékpiacokon működő szereplőket versenyhelyzetbe kényszeríthetik egymással. Ugyanez lehet a helyzet azokon az árrugalmas keresletű piacokon is, amelyeken korlátozott számú – de elegendő – eltérő költségstruktúrájú vállalat van jelen. Azokon a piacokon, amelyek általában lehetővé teszik a versenytársaknak, hogy kínálatukat bármely árnövekedésre reagálva nagyon gyorsan növeljék, kapacitásfelesleg is előállhat. Ilyen piacokon a piaci részesedések idővel változhatnak, és/vagy csökkenhetnek az árak. Gyorsan változó dinamikájú piacokon az elemzés időhorizontját kellő körültekintéssel kell megválasztani úgy, hogy tükrözze a lényeges piaci fejleményeket.

| (14) | Az előzetes szabályozás alá vonandó piacok meghatározása annak vizsgálatától is függ, hogy a versenyjog elegendő-e az első két kritérium teljesítéséből fakadó piaci hiányosságok ellensúlyozásához. A versenyjogi beavatkozások valószínűleg nem elegendőek olyan esetekben, amikor a piaci hiányosságok ellensúlyozására bevezetett intézkedések túlságosan sok kritérium teljesítését követelik meg, illetőleg ha gyakori és/vagy sürgős beavatkozásokra van szükség. |
| --- | --- |

(14)

Az előzetes szabályozás alá vonandó piacok meghatározása annak vizsgálatától is függ, hogy a versenyjog elegendő-e az első két kritérium teljesítéséből fakadó piaci hiányosságok ellensúlyozásához. A versenyjogi beavatkozások valószínűleg nem elegendőek olyan esetekben, amikor a piaci hiányosságok ellensúlyozására bevezetett intézkedések túlságosan sok kritérium teljesítését követelik meg, illetőleg ha gyakori és/vagy sürgős beavatkozásokra van szükség.

| (15) | A három kritérium alkalmazása nagy valószínűséggel csökkenti az elektronikus hírközlési ágazaton belül az olyan piacok számát, amelyekre előzetes szabályozási kötelezettségeket kell alkalmazni, és ezáltal hozzájárul a keretrendszer azon céljának eléréséhez, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályokat fokozatosan csökkenteni kell. A szóban forgó kritériumokat együttesen kell alkalmazni, vagyis ha egy piac a kritériumok valamelyikének nem felel meg, azt nem szabad előzetes szabályozás alá vonni. |
| --- | --- |

(15)

A három kritérium alkalmazása nagy valószínűséggel csökkenti az elektronikus hírközlési ágazaton belül az olyan piacok számát, amelyekre előzetes szabályozási kötelezettségeket kell alkalmazni, és ezáltal hozzájárul a keretrendszer azon céljának eléréséhez, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályokat fokozatosan csökkenteni kell. A szóban forgó kritériumokat együttesen kell alkalmazni, vagyis ha egy piac a kritériumok valamelyikének nem felel meg, azt nem szabad előzetes szabályozás alá vonni.

| (16) | Kiskereskedelmi szolgáltatásokra csak akkor kell szabályozást alkalmazni, ha a nemzeti szabályozó hatóságok úgy ítélik meg, hogy a kapcsolódó nagykereskedelmi piacra vonatkozó intézkedések vagy a közvetítőválasztásra, illetve a közvetítő-előválasztásra vonatkozó intézkedések nem biztosítanák a hatékony versenyt és a közérdekű célok elérését. A nagykereskedelmi piacon végrehajtott beavatkozásokon keresztül, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek hatással lehetnek a kiskereskedelmi piacokra is, az EGT-államok biztosítani tudják azt, hogy az értéklánc lehető legnagyobb része a hagyományos/általános versenyfolyamatok alapján működjön, és ezáltal a legjobb eredményeket lehessen biztosítani a végfelhasználók számára. Ez az ajánlás tehát elsősorban azon nagykereskedelmi piacok meghatározását ajánlja, amelyek megfelelő szabályozásán keresztül kezelni lehet azt a jelenséget, hogy a végfelhasználói piacokon nem alakul ki hatékony verseny. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság bizonyítani tudja, hogy a nagykereskedelmi piacon végrehajtott beavatkozás sikertelen volt, akkor az érintett kiskereskedelmi piac előzetes szabályozás alá vonható, de kizárólag abban az esetben, ha a fent említett mindhárom kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(16)

Kiskereskedelmi szolgáltatásokra csak akkor kell szabályozást alkalmazni, ha a nemzeti szabályozó hatóságok úgy ítélik meg, hogy a kapcsolódó nagykereskedelmi piacra vonatkozó intézkedések vagy a közvetítőválasztásra, illetve a közvetítő-előválasztásra vonatkozó intézkedések nem biztosítanák a hatékony versenyt és a közérdekű célok elérését. A nagykereskedelmi piacon végrehajtott beavatkozásokon keresztül, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek hatással lehetnek a kiskereskedelmi piacokra is, az EGT-államok biztosítani tudják azt, hogy az értéklánc lehető legnagyobb része a hagyományos/általános versenyfolyamatok alapján működjön, és ezáltal a legjobb eredményeket lehessen biztosítani a végfelhasználók számára. Ez az ajánlás tehát elsősorban azon nagykereskedelmi piacok meghatározását ajánlja, amelyek megfelelő szabályozásán keresztül kezelni lehet azt a jelenséget, hogy a végfelhasználói piacokon nem alakul ki hatékony verseny. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság bizonyítani tudja, hogy a nagykereskedelmi piacon végrehajtott beavatkozás sikertelen volt, akkor az érintett kiskereskedelmi piac előzetes szabályozás alá vonható, de kizárólag abban az esetben, ha a fent említett mindhárom kritérium teljesül.

| (17) | Az Európai Bizottság 2007. december 17-én új ajánlást tett közzé a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (2007/879/EK) (6). |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Bizottság 2007. december 17-én új ajánlást tett közzé a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (2007/879/EK) (6).

| (18) | A Hatóság érintett piacokról szóló ajánlása felülvizsgálatához a Bizottság új ajánlása és az ajánlásához fűzött indokolásban megfogalmazott szempontjai szolgálnak kiindulópontul. A Hatóság a felülvizsgálati folyamat során azt a megközelítést követte, hogy a piaci fejlemények összehasonlítása során nem pusztán az egyes EFTA-tagállamok piaci helyzetét, hanem az EGT-re jellemző referenciaértéket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(18)

A Hatóság érintett piacokról szóló ajánlása felülvizsgálatához a Bizottság új ajánlása és az ajánlásához fűzött indokolásban megfogalmazott szempontjai szolgálnak kiindulópontul. A Hatóság a felülvizsgálati folyamat során azt a megközelítést követte, hogy a piaci fejlemények összehasonlítása során nem pusztán az egyes EFTA-tagállamok piaci helyzetét, hanem az EGT-re jellemző referenciaértéket is figyelembe kell venni.

| (19) | Az EFTA-államokbeli piaci fejlemények, valamint a nyilvános konzultáció során kapott észrevételek és a Hatóság rendelkezésére álló egyéb információk alapján úgy tűnik, hogy a három EFTA-állam elektronikus hírközlési piaca általánosságban véve nem valószínű, hogy számottevőbb mértékben térne el az Európai Unió vagy az egész EGT piacainak átlagos működésétől, mint amekkora eltérés az egyes uniós államok hasonló piacai és az említett piacok átlagos működése között tapasztalható. |
| --- | --- |

(19)

Az EFTA-államokbeli piaci fejlemények, valamint a nyilvános konzultáció során kapott észrevételek és a Hatóság rendelkezésére álló egyéb információk alapján úgy tűnik, hogy a három EFTA-állam elektronikus hírközlési piaca általánosságban véve nem valószínű, hogy számottevőbb mértékben térne el az Európai Unió vagy az egész EGT piacainak átlagos működésétől, mint amekkora eltérés az egyes uniós államok hasonló piacai és az említett piacok átlagos működése között tapasztalható.

| (20) | Az EGT-megállapodás célja „egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló (...) dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség” létrehozása (7). A Hatóság e célkitűzés és a fentiek fényében a Bizottság ajánlásával összehangolt új ajánlást fogad el annak érdekében, hogy az EGT-beli elektronikus hírközlési piacok szereplői számára biztosítsa a jogbiztonságot és a közös keretszabályozás egységes alkalmazását. Ezért e rendeletben az előzetes szabályozás alá vonható piacok száma 18-ról 7-re csökken. |
| --- | --- |

(20)

Az EGT-megállapodás célja „egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló (...) dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség” létrehozása (7). A Hatóság e célkitűzés és a fentiek fényében a Bizottság ajánlásával összehangolt új ajánlást fogad el annak érdekében, hogy az EGT-beli elektronikus hírközlési piacok szereplői számára biztosítsa a jogbiztonságot és a közös keretszabályozás egységes alkalmazását. Ezért e rendeletben az előzetes szabályozás alá vonható piacok száma 18-ról 7-re csökken.

| (21) | Az előzetes szabályozás alá vonható piacok számának csökkentése nem feltétlenül jelenti azt, hogy a kihagyott piacok hatékonyan versenyképesek volnának az EFTA-országok mindegyikében, továbbá hogy az előzetes szabályozás e piacok esetében többé ne is volna alkalmazható. A felülvizsgálati folyamat során a Hatósághoz érkezett hozzászólások szerint egyes piacok esetében indokolt lehet a szabályozás fenntartása. |
| --- | --- |

(21)

Az előzetes szabályozás alá vonható piacok számának csökkentése nem feltétlenül jelenti azt, hogy a kihagyott piacok hatékonyan versenyképesek volnának az EFTA-országok mindegyikében, továbbá hogy az előzetes szabályozás e piacok esetében többé ne is volna alkalmazható. A felülvizsgálati folyamat során a Hatósághoz érkezett hozzászólások szerint egyes piacok esetében indokolt lehet a szabályozás fenntartása.

| (22) | A mellékletben szereplő piacok meghatározása a három kritérium alapján történt. Az ezen ajánlásban nem szereplő piacok esetében a nemzeti szabályozó hatóságoknak szintén az említett három kritérium vizsgálata alapján kell elemzést végezniük. A 2004. július 14-i 194/04/COL ajánlás mellékletében szereplő azon piacok esetében, amelyeket ezen ajánlás melléklete nem tartalmaz, a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell azzal a jogkörrel, hogy végrehajtsák a három kritérium elemzését annak érdekében, hogy a nemzeti körülmények figyelembevétele mellett eldönthessék, hogy az adott piac továbbra is igényel-e előzetes szabályozást. Az ezen ajánlás mellékletében szereplő piacok esetében ha a nemzeti szabályozó hatóságok megállapítják, hogy az adott piac nem teljesíti a három kritériumot, akkor dönthetnek úgy, hogy nem hajtanak végre piacelemzést. A nemzeti szabályozó hatóságok az ezen ajánlásban szereplőktől eltérő piacokat is meghatározhatnak, feltéve, hogy betartják a keretirányelv 7. cikkében foglaltakat. Bármely, a keretirányelv (38) preambulumbekezdése értelmében az EFTA-államok közötti kereskedelmet érintő intézkedéstervezet bejelentésének elmulasztása a szóban forgó állam ellen indított jogsértési eljárást vonhat maga után. Az ezen ajánlásban szereplőktől eltérő piacok meghatározásának a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló hatósági közleményben lefektetett EGT versenyjogi alapelveken kell alapulnia (8), összhangban kell lennie a piacelemzésről és a jelentős piaci erő meghatározásáról szóló hatósági iránymutatással, valamint meg kell felelnie a fenti három kritériumnak. |
| --- | --- |

(22)

A mellékletben szereplő piacok meghatározása a három kritérium alapján történt. Az ezen ajánlásban nem szereplő piacok esetében a nemzeti szabályozó hatóságoknak szintén az említett három kritérium vizsgálata alapján kell elemzést végezniük. A 2004. július 14-i 194/04/COL ajánlás mellékletében szereplő azon piacok esetében, amelyeket ezen ajánlás melléklete nem tartalmaz, a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell azzal a jogkörrel, hogy végrehajtsák a három kritérium elemzését annak érdekében, hogy a nemzeti körülmények figyelembevétele mellett eldönthessék, hogy az adott piac továbbra is igényel-e előzetes szabályozást. Az ezen ajánlás mellékletében szereplő piacok esetében ha a nemzeti szabályozó hatóságok megállapítják, hogy az adott piac nem teljesíti a három kritériumot, akkor dönthetnek úgy, hogy nem hajtanak végre piacelemzést. A nemzeti szabályozó hatóságok az ezen ajánlásban szereplőktől eltérő piacokat is meghatározhatnak, feltéve, hogy betartják a keretirányelv 7. cikkében foglaltakat. Bármely, a keretirányelv (38) preambulumbekezdése értelmében az EFTA-államok közötti kereskedelmet érintő intézkedéstervezet bejelentésének elmulasztása a szóban forgó állam ellen indított jogsértési eljárást vonhat maga után. Az ezen ajánlásban szereplőktől eltérő piacok meghatározásának a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló hatósági közleményben lefektetett EGT versenyjogi alapelveken kell alapulnia (8), összhangban kell lennie a piacelemzésről és a jelentős piaci erő meghatározásáról szóló hatósági iránymutatással, valamint meg kell felelnie a fenti három kritériumnak.

| (23) | Az, hogy ezen ajánlás meghatározza azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek esetében előzetes szabályozás alkalmazható, nem jelenti azt, hogy valóban mindig alkalmazni is kell előzetes szabályozást, sem pedig azt, hogy e piacokra alkalmazni kellene a különös irányelvekben lefektetett szabályozási kötelezettségek valamelyikét. Nem alkalmazható különösen szabályozás, illetőleg a szabályozást meg kell szüntetni, ha ezeken a piacokon szabályozás nélkül is hatékony verseny tapasztalható, azaz ha egyik piaci szereplő sem rendelkezik a keretirányelv 14. cikke értelmében jelentős piaci erővel. A jogszabályi kötelezettségek legyenek megfelelőek, vonatkozzanak a meghatározott problémára, legyenek a keretirányelvben rögzített célkitűzések tükrében arányosak és indokoltak, különösen a tekintetben, hogy biztosítsák a felhasználóknak az elérhető legnagyobb előnyöket, biztosítsák azt, hogy a verseny torzulásoktól és korlátozásoktól mentes legyen, ösztönözzék a hatékony infrastrukturális beruházásokat, az innovációt, valamint a rádiófrekvenciák és számozási erőforrások hatékony felhasználását és az azokkal való hatékony gazdálkodást. |
| --- | --- |

(23)

Az, hogy ezen ajánlás meghatározza azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek esetében előzetes szabályozás alkalmazható, nem jelenti azt, hogy valóban mindig alkalmazni is kell előzetes szabályozást, sem pedig azt, hogy e piacokra alkalmazni kellene a különös irányelvekben lefektetett szabályozási kötelezettségek valamelyikét. Nem alkalmazható különösen szabályozás, illetőleg a szabályozást meg kell szüntetni, ha ezeken a piacokon szabályozás nélkül is hatékony verseny tapasztalható, azaz ha egyik piaci szereplő sem rendelkezik a keretirányelv 14. cikke értelmében jelentős piaci erővel. A jogszabályi kötelezettségek legyenek megfelelőek, vonatkozzanak a meghatározott problémára, legyenek a keretirányelvben rögzített célkitűzések tükrében arányosak és indokoltak, különösen a tekintetben, hogy biztosítsák a felhasználóknak az elérhető legnagyobb előnyöket, biztosítsák azt, hogy a verseny torzulásoktól és korlátozásoktól mentes legyen, ösztönözzék a hatékony infrastrukturális beruházásokat, az innovációt, valamint a rádiófrekvenciák és számozási erőforrások hatékony felhasználását és az azokkal való hatékony gazdálkodást.

| (24) | A piacok jelen ajánlásban való meghatározása nem érinti azon piacokat, amelyekre a versenyjog speciális esetei vonatkoznak. Az előzetes szabályozás tárgyi hatálya továbbá nem érinti azon tevékenységek körét, amelyek a versenyjog alapján vizsgálhatók. |
| --- | --- |

(24)

A piacok jelen ajánlásban való meghatározása nem érinti azon piacokat, amelyekre a versenyjog speciális esetei vonatkoznak. Az előzetes szabályozás tárgyi hatálya továbbá nem érinti azon tevékenységek körét, amelyek a versenyjog alapján vizsgálhatók.

| (25) | Erről az ajánlásról a Bizottság nyilvános konzultációt tartott, továbbá konzultált az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságaival és egyéb nemzeti hatóságaival. |
| --- | --- |

(25)

Erről az ajánlásról a Bizottság nyilvános konzultációt tartott, továbbá konzultált az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságaival és egyéb nemzeti hatóságaival.

| (26) | Ez az ajánlás a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2007/879/EK bizottsági ajánlás indoklása fényében értelmezendő. Az indokolás többek között tartalmazza az ajánlásban meghatározott piacok vonatkozásában végbemenő technológiai változások leírását, |
| --- | --- |

(26)

Ez az ajánlás a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2007/879/EK bizottsági ajánlás indoklása fényében értelmezendő. Az indokolás többek között tartalmazza az ajánlásban meghatározott piacok vonatkozásában végbemenő technológiai változások leírását,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A nemzeti szabályozó hatóságok az érintett piacok az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. bekezdésében hivatkozott jogszabály, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított változata 15. cikke (3) bekezdésével összhangban történő meghatározása során elemezzék az e rendelet mellékletben felsorolt termék- és szolgáltatáspiacokat. |
| --- | --- |

1.

A nemzeti szabályozó hatóságok az érintett piacok az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. bekezdésében hivatkozott jogszabály, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított változata 15. cikke (3) bekezdésével összhangban történő meghatározása során elemezzék az e rendelet mellékletben felsorolt termék- és szolgáltatáspiacokat.

| 2. | A mellékletben nem szereplő piacok meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítsák, hogy mindhárom alábbi kritérium teljesüljön:






  a) | Jelentős mértékű és állandó belépési korlátok vannak. Ezek a korlátok lehetnek strukturális, illetve jogi vagy szabályozási jellegűek. |
| --- | --- | --- |

2.

A mellékletben nem szereplő piacok meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítsák, hogy mindhárom alábbi kritérium teljesüljön:

a)

Jelentős mértékű és állandó belépési korlátok vannak. Ezek a korlátok lehetnek strukturális, illetve jogi vagy szabályozási jellegűek.

| b) | Olyan a piac szerkezete, hogy az adott időszakon belül nem várható a hatékony verseny feltételeinek kialakulása. E kritérium alkalmazása során meg kell vizsgálni, hogy a belépési korlát ellenére milyenek a versenyfeltételek. |
| --- | --- |

b)

Olyan a piac szerkezete, hogy az adott időszakon belül nem várható a hatékony verseny feltételeinek kialakulása. E kritérium alkalmazása során meg kell vizsgálni, hogy a belépési korlát ellenére milyenek a versenyfeltételek.

| c) | Az érintett piac hiányosságai kizárólag versenyjogi eszközök alkalmazásával nem lennének megfelelő mértékben ellensúlyozhatók. |
| --- | --- |

c)

Az érintett piac hiányosságai kizárólag versenyjogi eszközök alkalmazásával nem lennének megfelelő mértékben ellensúlyozhatók.

| 3. | Ez az ajánlás nem érinti azokat a piacmeghatározásokat, piacelemzési eredményeket és szabályozási kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok ezen ajánlás elfogadását megelőzően, az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. bekezdésében hivatkozott jogszabály (az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított változatának 15. cikke (3) bekezdése, illetve 16. cikke alapján fogadtak el. |
| --- | --- |

3.

Ez az ajánlás nem érinti azokat a piacmeghatározásokat, piacelemzési eredményeket és szabályozási kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok ezen ajánlás elfogadását megelőzően, az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. bekezdésében hivatkozott jogszabály (az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított változatának 15. cikke (3) bekezdése, illetve 16. cikke alapján fogadtak el.

| 4. | Jelen ajánlás címzettjei az EFTA-államok. |
| --- | --- |

4.

Jelen ajánlás címzettjei az EFTA-államok.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 5-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kurt JAEGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o. A 717/2007/EK rendelettel (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.) módosított irányelv. A továbbiakban: keretirányelv.

2

(3)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i ajánlása az elektronikus hírközlés ágazatának az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba átvett, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltak alapján előzetes rendelettel történő szabályozás alá eső érintett termék- és szolgáltatáspiacairól (HL L 113., 2006.4.27., 18. o. és a HL L 21. sz. EGT-kiegészítése, 2006.4.27., 33. o.). A 194/04/COL határozattal elfogadva.

3

(4)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 51. o.), ahogyan azt az EGT Vegyes Bizottság 11/2004 határozata az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cm. pontjába illesztette (HL L 116., 2004.4.22., 60. o. és a HL L 20. sz. EGT-kiegészítése, 2004.4.22., 14. o.).

4

(5)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásai (2004. július 14.) a piacelemzésről és a jelentős piaci erő felméréséről az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletében (HL C 101., 2006.4.27., 1. o.) és a HL L 21. sz. EGT-kiegészítésében (2006.4.27., 1. o.) említett elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alapján.

5

(6)  HL L 344., 2007.12.28., 65. o.

6

(7)  Az EGT-megállapodás negyedik preambulumbekezdése.

7

(8)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 46/98/COL határozata (1998. március 4.) két közlemény kibocsátásáról a versenyjog területén, az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli versenyjog céljából az érintett piac fogalmának meghatározásáról, valamint az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdése hatálya alá nem tartozó kisebb jelentőségű megállapodásokról (HL L 200., 1998.7.16., 46. o., valamint a HL L 28. EGT-kiegészítése, 1998.7.16., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

Kiskereskedelmi piac

| 1. | Lakossági és nem lakossági felhasználók nyilvános telefonhálózathoz való helyhez kötött hozzáférése. |
| --- | --- |

1.

Lakossági és nem lakossági felhasználók nyilvános telefonhálózathoz való helyhez kötött hozzáférése.

Nagykereskedelmi piac

| 2. | Helyhez kötött híváskezdeményezés nyilvános telefonhálózatból.
  Ezen ajánlás alkalmazásában a híváskezdeményezés magában foglalja a helyi hívástovábbítást, és úgy kell meghatározni, hogy nemzeti szinten összhangban legyen a helyhez kötött nyilvános telefonhálózaton nyújtott tranzitszolgáltatások és hívásvégződtetések piaca számára kijelölt határokkal. |
| --- | --- |

2.

Helyhez kötött híváskezdeményezés nyilvános telefonhálózatból.

Ezen ajánlás alkalmazásában a híváskezdeményezés magában foglalja a helyi hívástovábbítást, és úgy kell meghatározni, hogy nemzeti szinten összhangban legyen a helyhez kötött nyilvános telefonhálózaton nyújtott tranzitszolgáltatások és hívásvégződtetések piaca számára kijelölt határokkal.

| 3. | Helyhez kötött hívásvégződtetés nyilvános telefonhálózatokból.
  Ezen ajánlás alkalmazásában a hívásvégződtetés magában foglalja a helyi hívástovábbítást, és úgy kell meghatározni, hogy nemzeti szinten összhangban legyen a helyhez kötött nyilvános telefonhálózaton nyújtott híváskezdeményezések és tranzitszolgáltatások piaca számára kijelölt határokkal. |
| --- | --- |

3.

Helyhez kötött hívásvégződtetés nyilvános telefonhálózatokból.

Ezen ajánlás alkalmazásában a hívásvégződtetés magában foglalja a helyi hívástovábbítást, és úgy kell meghatározni, hogy nemzeti szinten összhangban legyen a helyhez kötött nyilvános telefonhálózaton nyújtott híváskezdeményezések és tranzitszolgáltatások piaca számára kijelölt határokkal.

| 4. | A hálózati infrastruktúrához való helyhez kötött nagykereskedői (fizikai) hozzáférés (beleértve az osztott vagy a teljesen átengedett hozzáférést). |
| --- | --- |

4.

A hálózati infrastruktúrához való helyhez kötött nagykereskedői (fizikai) hozzáférés (beleértve az osztott vagy a teljesen átengedett hozzáférést).

| 5. | Nagykereskedői széles sávú hozzáférés.
  Ez a piac nem fizikai, más néven virtuális hálózati hozzáférést foglal magában, beleértve a „bitfolyam”-hozzáférést. Ez a piac a fentiekben meghatározott 4. számú piaccal lefedett fizikai hozzáférésnél lejjebb helyezkedik el, mivel a nagykereskedői széles sávú hozzáférés ezen input más elemekkel való kombinációjából hozható létre. |
| --- | --- |

5.

Nagykereskedői széles sávú hozzáférés.

Ez a piac nem fizikai, más néven virtuális hálózati hozzáférést foglal magában, beleértve a „bitfolyam”-hozzáférést. Ez a piac a fentiekben meghatározott 4. számú piaccal lefedett fizikai hozzáférésnél lejjebb helyezkedik el, mivel a nagykereskedői széles sávú hozzáférés ezen input más elemekkel való kombinációjából hozható létre.

| 6. | Nagykereskedői bérelt vonalak végződtető szakaszainak piaca, a bérelt vagy külön vonalas kapacitás biztosításához használt technológiától függetlenül. |
| --- | --- |

6.

Nagykereskedői bérelt vonalak végződtető szakaszainak piaca, a bérelt vagy külön vonalas kapacitás biztosításához használt technológiától függetlenül.

| 7. | Beszédcélú hívás végződtetése nyilvános mobilhálózatokban. |
| --- | --- |

7.

Beszédcélú hívás végződtetése nyilvános mobilhálózatokban.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/24

---

Pályázati felhívás „Fogyasztói politika”

2009/C 156/13

Az európai fogyasztói szervezetek 2009. évi finanszírozásának pályázati felhívása az Egészség és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség (EAHC) weboldalán, a következő címen került közzétételre:

http://ec.europa.eu/eahc/consumers/consumers_calls.html

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/25

---

Közlemény az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikke (4) bekezdésének értelmében a COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gázpiac lezárása) ügyben

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 156/14

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről nincsen szükség intézkedésre. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt felek észrevételeiket a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be. |
| --- | --- |

(1)

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint, ha a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el és azt mondja ki, hogy a Bizottság részéről nincsen szükség intézkedésre. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt felek észrevételeiket a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be.

2.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÁSA

| (2) | 2009. június 22-én a Bizottság előzetes értékelést fogadott el az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Gaz de France Suez S.A. és leányvállalatai, a GRTgaz S.A. (a továbbiakban: GRTgaz) és az Elengy S.A. (a továbbiakban együttesen: GDF Suez) által a francia gázpiacon vélhetően elkövetett jogsértéssel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(2)

2009. június 22-én a Bizottság előzetes értékelést fogadott el az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Gaz de France Suez S.A. és leányvállalatai, a GRTgaz S.A. (a továbbiakban: GRTgaz) és az Elengy S.A. (a továbbiakban együttesen: GDF Suez) által a francia gázpiacon vélhetően elkövetett jogsértéssel kapcsolatosan.

| (3) | Az előzetes értékelés szerint a GDF Suez domináns szereplő az importkapacitások piacán, valamint a gázszállítás piacán a GRTgaz szállítási hálózatának északi és déli kiegyenlítési zónájában. A Bizottság előzetes értékelése szerint lehetséges, hogy a GDF Suez az EK-Szerződés 82. cikkének értelmében visszaélt erőfölényével azáltal, hogy lezárta a francia gázimport-kapacitásokhoz való hozzáférést, és ezzel korlátozhatta a versenyt a szállítási piacon. Ez a lezárás a francia importkapacitások nagy részének hosszú távú lefoglalásából, valamint a Fos Cavaou-i új cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminál importkapacitásai allokációjának módjából, és a Montoir de Bretagne-i cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminál kiegészítő importkapacitásaira vonatkozó stratégiai beruházásainak korlátozásából következne. |
| --- | --- |

(3)

Az előzetes értékelés szerint a GDF Suez domináns szereplő az importkapacitások piacán, valamint a gázszállítás piacán a GRTgaz szállítási hálózatának északi és déli kiegyenlítési zónájában. A Bizottság előzetes értékelése szerint lehetséges, hogy a GDF Suez az EK-Szerződés 82. cikkének értelmében visszaélt erőfölényével azáltal, hogy lezárta a francia gázimport-kapacitásokhoz való hozzáférést, és ezzel korlátozhatta a versenyt a szállítási piacon. Ez a lezárás a francia importkapacitások nagy részének hosszú távú lefoglalásából, valamint a Fos Cavaou-i új cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminál importkapacitásai allokációjának módjából, és a Montoir de Bretagne-i cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminál kiegészítő importkapacitásaira vonatkozó stratégiai beruházásainak korlátozásából következne.

3.   A FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK LÉNYEGE

| (4) | A GDF Suez nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Mindazonáltal kötelezettségvállalásokat tett az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján azzal a céllal, hogy eloszlassa a Bizottság versennyel kapcsolatos aggályait. A kötelezettségvállalások lényege a következőképpen foglalható össze (a minden pontra kierjedő részletes leírást lásd a kötelezettségvállalásokat tartalmazó szövegben): |
| --- | --- |

(4)

A GDF Suez nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. Mindazonáltal kötelezettségvállalásokat tett az 1/2003/EK rendelet 9. cikke alapján azzal a céllal, hogy eloszlassa a Bizottság versennyel kapcsolatos aggályait. A kötelezettségvállalások lényege a következőképpen foglalható össze (a minden pontra kierjedő részletes leírást lásd a kötelezettségvállalásokat tartalmazó szövegben):

| (5) | 2010. október 1-jétől a Bizottságnak az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghozandó határozata bejelentésekor érvényben lévő GDF Suez-szerződések kifutásáig a GDF Suez harmadik felek javára eladja az Obergailbach (80 GWh/nap) és Taisnières-H (10 GWh/nap) belépési pontok hosszú távú, nem megszakítható kapacitásait. |
| --- | --- |

(5)

2010. október 1-jétől a Bizottságnak az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghozandó határozata bejelentésekor érvényben lévő GDF Suez-szerződések kifutásáig a GDF Suez harmadik felek javára eladja az Obergailbach (80 GWh/nap) és Taisnières-H (10 GWh/nap) belépési pontok hosszú távú, nem megszakítható kapacitásait.

| (6) | A GDF Suez megfelelő upstream szállítási kapacitásait is eladja harmadik felek számára a Waidhaus belépési pontnál és a Medelsheim kilépési pontnál legkésőbb 2027. szeptember 30-ig, a Zeebrugge belépési pontnál és a Blaregnies kilépési pontnál legkésőbb 2025. szeptember 30-ig, valamint a vevők kérése esetén 2018. szeptember 30-ig az Interconnector földgázvezetéken az „NBP kilépés” belépési pontnál és a „Zeebrugge IZT belépési zóna” kilépési pontnál. |
| --- | --- |

(6)

A GDF Suez megfelelő upstream szállítási kapacitásait is eladja harmadik felek számára a Waidhaus belépési pontnál és a Medelsheim kilépési pontnál legkésőbb 2027. szeptember 30-ig, a Zeebrugge belépési pontnál és a Blaregnies kilépési pontnál legkésőbb 2025. szeptember 30-ig, valamint a vevők kérése esetén 2018. szeptember 30-ig az Interconnector földgázvezetéken az „NBP kilépés” belépési pontnál és a „Zeebrugge IZT belépési zóna” kilépési pontnál.

| (7) | A GDF Suez szintén hosszú távú, nem megszakítható kapacitásokat értékesít harmadik felek számára a Montoir de Bretagne-i (2010. október 1-től 1 Gm3/év és 2011. október 1-től 1 Gm3/év) és a Fos Cavaou-i (2011. január 1-jétől 2,175 Gm3/év (2)) cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminálokban. |
| --- | --- |

(7)

A GDF Suez szintén hosszú távú, nem megszakítható kapacitásokat értékesít harmadik felek számára a Montoir de Bretagne-i (2010. október 1-től 1 Gm3/év és 2011. október 1-től 1 Gm3/év) és a Fos Cavaou-i (2011. január 1-jétől 2,175 Gm3/év (2)) cseppfolyósított gázt szállító tartályhajó-terminálokban.

| (8) | Legkésőbb 2014. október 1-jétől kezdve tízéves időszakon keresztül a GDF Suez 50 % alá fogja korlátozni a hosszú távú, nem megszakítható belépési összkapacitásra vonatkozó szerződéseit a H-gáz vonatkozásában a GRTgaz hálózatának északi és déli kiegyenlítési zónáiban és a francia terület egészén. (3) |
| --- | --- |

(8)

Legkésőbb 2014. október 1-jétől kezdve tízéves időszakon keresztül a GDF Suez 50 % alá fogja korlátozni a hosszú távú, nem megszakítható belépési összkapacitásra vonatkozó szerződéseit a H-gáz vonatkozásában a GRTgaz hálózatának északi és déli kiegyenlítési zónáiban és a francia terület egészén. (3)

| (9) | 2014. október 1. és 2021. október 1. között a GDF Suez vállalja, hogy a 2024. október 1. és 2029. október 1. közötti időszak vonatkozásában korlátozza a hosszú távú, nem megszakítható H-gáz belépési kapacitásokra vonatkozó szerződéseket a 2014. október 1-jén fennálló munkálatokon. A korlátozás következtében a fent említett munkálatoknál rendelkezésre álló összes hosszú távú, nem megszakítható kapacitás 50 % alá csökken. |
| --- | --- |

(9)

2014. október 1. és 2021. október 1. között a GDF Suez vállalja, hogy a 2024. október 1. és 2029. október 1. közötti időszak vonatkozásában korlátozza a hosszú távú, nem megszakítható H-gáz belépési kapacitásokra vonatkozó szerződéseket a 2014. október 1-jén fennálló munkálatokon. A korlátozás következtében a fent említett munkálatoknál rendelkezésre álló összes hosszú távú, nem megszakítható kapacitás 50 % alá csökken.

| (10) | Végezetül a GDF Suez vállalja, hogy folytatja a GRTgaznak szállított H-gázra és B-gázra vonatkozó swap-szolgáltatásokat a jelenleg hatályosokkal többé-kevésbé azonos feltételek mellett, hogy a GRTgaz biztosítani tudja a H-gázt B-gázzá alakító szabályozott szolgáltatás folytatását. |
| --- | --- |

(10)

Végezetül a GDF Suez vállalja, hogy folytatja a GRTgaznak szállított H-gázra és B-gázra vonatkozó swap-szolgáltatásokat a jelenleg hatályosokkal többé-kevésbé azonos feltételek mellett, hogy a GRTgaz biztosítani tudja a H-gázt B-gázzá alakító szabályozott szolgáltatás folytatását.

| (11) | A GDF Suez kötelezettségvállalásainak betartását független megbízott fogja felügyelni. |
| --- | --- |

(11)

A GDF Suez kötelezettségvállalásainak betartását független megbízott fogja felügyelni.

| (12) | A kötelezettségvállalások teljes, francia nyelvű anyaga a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_fr.html |
| --- | --- |

(12)

A kötelezettségvállalások teljes, francia nyelvű anyaga a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján jelent meg: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_fr.html

4.   FELHÍVÁS ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉRE

| (13) | A piaci szereplőkkel folytatott konzultáció függvényében a Bizottságnak szándékában áll az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében elfogadni egy olyan határozatot, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett vállalások kötelező jellegét. |
| --- | --- |

(13)

A piaci szereplőkkel folytatott konzultáció függvényében a Bizottságnak szándékában áll az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében elfogadni egy olyan határozatot, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett vállalások kötelező jellegét.

| (14) | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy észrevételeikben fejtsék ki, hogy szerintük a GDF Suez által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelő választ jelentenek-e a felmerült aggályokra. Ezeknek az észrevételeknek e közzététel dátumától számított két hónapon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy adott esetben nem bizalmas összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. A Bizottság figyelembe veszi a jogos kéréseket. |
| --- | --- |

(14)

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy észrevételeikben fejtsék ki, hogy szerintük a GDF Suez által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelő választ jelentenek-e a felmerült aggályokra. Ezeknek az észrevételeknek e közzététel dátumától számított két hónapon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az érdekelt harmadik feleket felkérik továbbá, hogy nyújtsák be észrevételeik nem bizalmas változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy adott esetben nem bizalmas összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. A Bizottság figyelembe veszi a jogos kéréseket.

| (15) | Az észrevételeket a COMP/B-1/39.316 – GDF (gázpiac lezárása) hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailen (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon : +32 22950128 vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(15)

Az észrevételeket a COMP/B-1/39.316 – GDF (gázpiac lezárása) hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailen (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon : +32 22950128 vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(2)  0,175 Gm3/év kapacitás azon kitermelők javára nyújt majd elsőbbséget, amelyeknek rövid távú kapacitásokra van szerződése a Fos Cavaou-i terminálnál.

(3)  A kötelezettségvállalások alkalmazásában a földgáz belépési pontok alatt Franciaország összes jelenlegi és jövőbeni belépési pontját kell érteni, köztük a Spanyolország–Franciaország belépési pontot is.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 9.7.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/27

---

Bejegyzési kérelem közzététele a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 156/15

Ezzel a közzététellel az 509/2006/EK tanácsi rendelet 9. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK Rendelete

„KABANOSY”

EK-szám: PL-TSG-0007-0050-22.01.2007

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe:

Név: Związek „Polskie Mięso”

Cím:

| ul. Chałubińskiego 8 |
| --- |
| 00-613 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel. +48 228302657

Fax +48 228301648

E-mail: info@polskie-mieso.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Lengyelország

3.   Termékleírás:

3.1.   Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikke):

„Kabanosy”

3.2.   Az elnevezés:

 önmagában különleges

Image

A „kabanosy” elnevezés a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. A XIX. századi Lengyelországban és Litvániában a „kaban” szóval vagy annak kicsinyítőképzős alakjával („kabanek”) az extenzíven, főleg burgonyával takarmányozott fiatal hízósertést illették, a tőle származó húst pedig általában „kabanina” szóval jelölték. A „Kabanos” elnevezés a szóban forgó sertések megjelölésére használt szóból származik.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását:

 Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

Image

3.4.   A termék típusa:

| 1.2. osztály – | Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) |
| --- | --- |

1.2. osztály –

Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése):

A „kabanosy” hosszú és vékony kolbász, amelyik egyik végén meg van csavarva, bele pedig egyenletesen ráncos. A félbehajtott kolbászszálak hajtásában a felfüggesztés nyoma látható.

A „kabanosy” felülete sötétvörös bordó árnyalattal. Metszéslapján sötétvörös húsdarabok és krémszínű zsírdarabok láthatóak.

Tapintásra felülete sima, száraz és egyenletesen ráncos.

A „kabanosy” terméket a sült, sózott sertéshús határozott íze jellemzi, valamint enyhe köménymag, bors és füstölt íz.

Kémiai összetétel:

| — | fehérjetartalom, legalább 15,0 % |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom, legalább 15,0 %

| — | víztartalom, legfeljebb 60,0 % |
| --- | --- |

—

víztartalom, legfeljebb 60,0 %

| — | zsírtartalom, legfeljebb 35,0 % |
| --- | --- |

—

zsírtartalom, legfeljebb 35,0 %

| — | sótartalom, legalább 3,5 % |
| --- | --- |

—

sótartalom, legalább 3,5 %

| — | nitráttartalom(III) és NaNO2-ben kifejezett nitráttartalom (V) legfeljebb 0,0125 % |
| --- | --- |

—

nitráttartalom(III) és NaNO2-ben kifejezett nitráttartalom (V) legfeljebb 0,0125 %

A kémiai összetétel fenti értékei biztosítják a termék hagyományos minőségét. A késztermék menynyisége nem érheti el a felhasznált húsalapanyag mennyiségének 68 %-át.

3.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amelynek alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése):

Összetevők

| | Hús (100 kg nyersanyag):






  — | I. o. sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 30 kg |
| --- | --- | --- |

Hús (100 kg nyersanyag):

—

I. o. sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 30 kg

| — | IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 40 kg |
| --- | --- |

—

IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 40 kg

| — | IIB. o. sertéshús legfeljebb 40 %-os zsírtartalommal – 30 kg |
| --- | --- |

—

IIB. o. sertéshús legfeljebb 40 %-os zsírtartalommal – 30 kg

| | Ízesítők (100 kg húshoz):






  — | természetes bors – 0,15 kg |
| --- | --- | --- |

Ízesítők (100 kg húshoz):

—

természetes bors – 0,15 kg

| — | szerecsendió – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

szerecsendió – 0,05 kg

| — | köménymag – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

köménymag – 0,07 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

| | Egyéb:






  — | sózó keverék (étkezési só (NaCL) és nátrium-nitrit (NaNO2)) – kb. 2 kg |
| --- | --- | --- |

Egyéb:

—

sózó keverék (étkezési só (NaCL) és nátrium-nitrit (NaNO2)) – kb. 2 kg

Takarmányozás a „kabanosy” gyártására szánt sertéshús előállításában:

A takarmányozás a sertések zsír- és hústömegének növelésére irányul. Célja a közel 120 kg-os, 3 % feletti izomközi zsírarányú sertések tenyésztése.

| — | Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő. |
| --- | --- |

—

Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő.

| — | A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart. |
| --- | --- |

—

A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart.

| — | A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint csupasz zabfajtákat összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig. |
| --- | --- | --- |

—

A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint csupasz zabfajtákat összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig.

| — | fehérje komponensekként: csillagfürt, bükköny, borsó őrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérje komponensekként: csillagfürt, bükköny, borsó őrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány.

| — | 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény. |
| --- | --- | --- |

—

90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény.

| — | fehérje komponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérje komponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány.

| — | A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt. |
| --- | --- |

—

A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt.

| — | A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %. |
| --- | --- |

—

A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %.

| — | A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány.

A „kabanosy” készítése a következő műveletekből áll

| 1. szakasz | Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre). |
| --- | --- |

1. szakasz

Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre).

| 2. szakasz | Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával. |
| --- | --- |

2. szakasz

Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával.

| 3. szakasz | Az I. osztályú hús aprítása kb. 10 mm-es méretre, a IIA. és IIB. osztályú húsok aprítása kb. 8 mm-es méretre. |
| --- | --- |

3. szakasz

Az I. osztályú hús aprítása kb. 10 mm-es méretre, a IIA. és IIB. osztályú húsok aprítása kb. 8 mm-es méretre.

| 4. szakasz | Az összes alapanyag keverése az ízesítőkkel együtt: bors, szerecsendió, köménymag és cukor. |
| --- | --- |

4. szakasz

Az összes alapanyag keverése az ízesítőkkel együtt: bors, szerecsendió, köménymag és cukor.

| 5. szakasz | Vékony, 20–22 mm átmérőjű birkabél töltése; a bél egyik végének megcsavarásával kb. 25 cm-es szálak kialakítása. |
| --- | --- |

5. szakasz

Vékony, 20–22 mm átmérőjű birkabél töltése; a bél egyik végének megcsavarásával kb. 25 cm-es szálak kialakítása.

| 6. szakasz | Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül. |
| --- | --- |

6. szakasz

Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül.

| 7. szakasz | Felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 150 percen keresztül) valamint hevítés a szál belsejének minimum 70 °C hőmérséklet eléréséig. |
| --- | --- |

7. szakasz

Felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 150 percen keresztül) valamint hevítés a szál belsejének minimum 70 °C hőmérséklet eléréséig.

| 8. szakasz | Pihentetés 1 órán keresztül kikapcsolt füstölőben, utána hűtés légbefúvással és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre. |
| --- | --- |

8. szakasz

Pihentetés 1 órán keresztül kikapcsolt füstölőben, utána hűtés légbefúvással és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre.

| 9. szakasz | Szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C-os hőmérséklet és 80 %-os nedvesség mellett a kívánt (legfeljebb 68 %-os) beszáradási arány eléréséhez. |
| --- | --- |

9. szakasz

Szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C-os hőmérséklet és 80 %-os nedvesség mellett a kívánt (legfeljebb 68 %-os) beszáradási arány eléréséhez.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (3) bekezdése):

A „kabanosy” különleges tulajdonsága a termékre jellemző néhány sajátosságából ered:

| — | omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús, |
| --- | --- |

—

omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús,

| — | különleges íz és illat, |
| --- | --- |

—

különleges íz és illat,

| — | jellegzetes, egységes alak. |
| --- | --- |

—

jellegzetes, egységes alak.

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús

A „kabanosy” jellegzetes tulajdonságait befolyásoló lényeges összetevő a későn érő fajták közül hozzávetőleg 120 kg felhizlalt hízósertés húsa, amelyet a 3.6. pontban leírt genetikai tulajdonságok jellemeznek. A követelmények teljesítésének köszönhetően elérhető a 3 % feletti izomközi zsírtartalom aránya, amely biztosítja a „kabanosy” gyártásához szükséges, megfelelő íz- és technológiai jellemzőket. Az ilyen alapanyag felhasználása, valamint a hagyományos készítési módszerek betartása – különös figyelemmel az aprítás, sózás és füstölés egyes szakaszaira – biztosítja a „kabanosy” különleges omlósságát és zamatosságát. A „kabanosy” termékre jellegzetes a tisztán hallható reccsenő hang, amikor kettétörik. Az omlósság a megfelelő elkészítés, különösen a szárítás és a füstölés eredménye.

Különleges íz és illat

A „kabanosy” ízével és illatával kiemelkedik más kolbászfélék közül. Ezeket a tulajdonságokat a gyártás során alkalmazott, megfelelően kiválasztott és megfelelő arányban használt fűszerek: bors, szerecsendió, köménymag és cukor, valamint az íz értékeit kiemelő, megfelelő füstölési eljárás eredményezik.

Jellegzetes, egységes alak

A „kabanosy” jellegzetes tulajdonságát elsősorban egyedi alakjának köszönheti. A „kabanosy” vékony és hosszú szárazkolbász, amelyik egyik végén meg van csavarva, a bél pedig egyenletesen ráncos.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése):

A készítés és összetétel hagyományos jellege

„Kabanosy”-t, vagyis vékony, enyhén szárított és füstölt, birkabélbe töltött sertéskolbászt már a XX. század húszas, harmincas éveiben is fogyasztottak Lengyelország szerte. A kis helyi hentesüzletekben és mészárszékekben készítették ugyanazzal az elnevezéssel, de különböző táji változatokban. A különbségek főleg a fűszerezésből adódtak, de a kolbász minőségét is érintették. Az akkori gasztronómiai és élelmiszeripari kiadványok – mint pl. M. Karczewska Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym című, 1937-ben Varsóban kiadott műve – népszerűsítették a „kabanosy” készítésének receptjeit és szabványos előállítási technológiáját, ami elősegítette a márka megerősödését és minőség javulását. E kolbász egyedi íztulajdonságokkal rendelkezett, a tartósítási módszerek – mint például a füstölés és a szárítás – pedig a hosszabb eltarthatóságot biztosítottak.

1945 után a termék minőségi fejlesztésére irányuló törekvés eredményeképpen minőségi előírásokat vezettek be. 1948-ban a „Rozporządzenie Ministrów Aprowizacji oraz Przemysłu i Handlu z 15.9.1948 – Dz.U. nr 44 poz. 334, 1948 rok” című rendelettel hivatalosan engedélyezték a „kabanosy” kereskedelmi forgalmazását. Ezt követően a technológiai-gyártási kérdéseket szabályozták a RN-54/MPMIM1-Mięs-56 számú, 1954. december 30-i előírással, majd 1964-ben az előállítás történelmi hagyományai alapján kidolgozták a kolbász szabványos receptjét, amelyet a Varsóban kiadott „Norma Centrali Przemysłu Mięsnego – Przepisy wewnętrzne nr 21 – Kabanosy – receptura” tartalmaz.

A „kabanosy” nagy népszerűségnek örvendett a Lengyel Népköztársaság idejében (1945–1989) – mindenki vásárolta. Díszítették az ünnepi asztalokat, valamint jó szolgálatot tettek az úti csomagban, ajándékként, illetve kísérőételként egy pohár vodka mellé. A sonka és a szalonna mellett a „kabanosy” is lengyel exportspecialitás lett.

Hagyományos alapanyag – sertéshús

A „kabanosy” különleges módon hizlalt, régebben „kabannak” nevezett sertés húsából készül. A „kaban” kifejezés a híres lengyel költő, Adam Mickiewicz 1834-ben írt Pan Tadeusz című verses regényében is szerepel. Habár a „kaban” eredetileg vaddisznót, sertést, sőt lovat is jelentett, a XIX. században – ahogy arra az 1863-ban Varsóban kiadott Encyklopedyja Powszechna enciklopédia 13. kötete is rámutat – már általánosan a jól táplált, kövér, fiatal sertés meghatározásaként használták. A sertést különleges módon hizlalták, hogy húsa finom és jó minőségű legyen, magas izomközi zsírtartalommal, ami a belőle készült termékeknek erőteljes, jellegzetes ízt, textúrát és omlósságot adott. A „kaban” szóból ered az akkor népszerűvé vált „kabanina” kifejezés, amely az 1861-ben Vilniusban kiadott Słownik języka polskiego című szótár szerint általában sertéshúst jelent.

A „kabanosy” gyártására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús „márványossága” kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikke):

A sajátos jellegére való tekintettel a „kabanosy” ellenőrzése során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:






  — | a hús technológiai alkalmassága |
| --- | --- | --- |

1.

Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:

—

a hús technológiai alkalmassága

| — | hizlalási módszer |
| --- | --- |

—

hizlalási módszer

| — | a sózás időtartama |
| --- | --- |

—

a sózás időtartama

| — | a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik. |
| --- | --- |

—

a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik.

| 2. | Füstölési eljárás:
  Az ellenőrzés során vizsgálni kell:






  — | hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét |
| --- | --- | --- |

2.

Füstölési eljárás:

Az ellenőrzés során vizsgálni kell:

—

hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét

| — | az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét |
| --- | --- |

—

az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét

| — | bükk forgács használatát a hideg füstöléshez. |
| --- | --- |

—

bükk forgács használatát a hideg füstöléshez.

| 3. | A késztermék minősége:






  — | fehérjetartalom, |
| --- | --- | --- |

3.

A késztermék minősége:

—

fehérjetartalom,

| — | víztartalom, |
| --- | --- |

—

víztartalom,

| — | zsírtartalom, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom,

| — | nátrium-klorid-tartalom, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid-tartalom,

| — | nitráttartalom (III) és nitráttartalom (V), |
| --- | --- |

—

nitráttartalom (III) és nitráttartalom (V),

| — | íz és illat. |
| --- | --- |

—

íz és illat.

| 4. | A termék alakja: |
| --- | --- |

4.

A termék alakja:

Az ellenőrzés gyakorisága

A fent említett szakaszok ellenőrzését kéthavonta kell végezni. Abban az esetben, ha minden szakasz megfelelően zajlik, az ellenőrzések gyakorisága évi kettőre csökkenthető.

Amennyiben valamelyik szakaszban rendellenesség tapasztalható, az adott szakasz ellenőrzését nagyobb gyakorisággal kell végezni (kéthavonta). A többi szakasz továbbra is félévente egyszeri gyakorisággal ellenőrizhető.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek:

4.1.   Név és cím:

Név: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno- Spożywczych.

Cím:

| ul. Wspólna 30 |
| --- |
| 00-930 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Wspólna 30

00-930 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226232901

Fax +48 226232099

E-mail: —

Imageállami magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai:

A fenti hatóság a termékleírásban ismertetett valamennyi előállítási szakaszt ellenőrzi.

---