# Úřední věstník C 158/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.158.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 158 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5211. července 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.158.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 158

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5211. července 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 158/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 158/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 158/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 158/03 | Komentovaná prezentace regulovaných trhů a vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné požadavky směrnice o investičních službách (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES) | 3 |
| 2009/C 158/04 | Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou (
  1
  ) | 9 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 158/02

Směnné kurzy vůči euru

2

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 158/03

Komentovaná prezentace regulovaných trhů a vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné požadavky směrnice o investičních službách (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES)

3

2009/C 158/04

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou (
  1
  )

1

9

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2009/C 158/05 | Výzva k předkládání návrhů – EACEA/11/2009 – Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem a analýzou veřejné politiky a organizací občanské společnosti na evropské úrovni – Program Evropa pro občany, akce 2, opatření 1 a 2 – 2010 | 10 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 158/06 | Státní podpora – Nizozemsko – Státní podpora C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 13 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 158/07 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality | 24 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2009/C 158/05

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/11/2009 – Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem a analýzou veřejné politiky a organizací občanské společnosti na evropské úrovni – Program Evropa pro občany, akce 2, opatření 1 a 2 – 2010

10

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 158/06

Státní podpora – Nizozemsko – Státní podpora C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

13

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 158/07

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 158/01

Dne 14. května 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5403. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5403. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

10. července 2009

2009/C 158/02

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3901 |
| JPY | japonský jen | 128,21 |
| DKK | dánská koruna | 7,4466 |
| GBP | britská libra | 0,85800 |
| SEK | švédská koruna | 11,0022 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5140 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0840 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,030 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 277,50 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6993 |
| PLN | polský zlotý | 4,3740 |
| RON | rumunský lei | 4,2160 |
| TRY | turecká lira | 2,1636 |
| AUD | australský dolar | 1,7940 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6212 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,7736 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,2250 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0331 |
| KRW | jihokorejský won | 1 786,89 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,4023 |
| CNY | čínský juan | 9,4983 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3315 |
| IDR | indonéská rupie | 14 174,11 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9731 |
| PHP | filipínské peso | 67,026 |
| RUB | ruský rubl | 45,4005 |
| THB | thajský baht | 47,382 |
| BRL | brazilský real | 2,8084 |
| MXN | mexické peso | 19,0303 |
| INR | indická rupie | 67,8230 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3901

JPY

japonský jen

128,21

DKK

dánská koruna

7,4466

GBP

britská libra

0,85800

SEK

švédská koruna

11,0022

CHF

švýcarský frank

1,5140

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0840

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,030

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

277,50

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6993

PLN

polský zlotý

4,3740

RON

rumunský lei

4,2160

TRY

turecká lira

2,1636

AUD

australský dolar

1,7940

CAD

kanadský dolar

1,6212

HKD

hongkongský dolar

10,7736

NZD

novozélandský dolar

2,2250

SGD

singapurský dolar

2,0331

KRW

jihokorejský won

1 786,89

ZAR

jihoafrický rand

11,4023

CNY

čínský juan

9,4983

HRK

chorvatská kuna

7,3315

IDR

indonéská rupie

14 174,11

MYR

malajsijský ringgit

4,9731

PHP

filipínské peso

67,026

RUB

ruský rubl

45,4005

THB

thajský baht

47,382

BRL

brazilský real

2,8084

MXN

mexické peso

19,0303

INR

indická rupie

67,8230

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/3

---

Komentovaná prezentace regulovaných trhů a vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné požadavky směrnice o investičních službách (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES)

2009/C 158/03

Ustanovení článku 47 směrnice o trzích finančních nástrojů (směrnice 2004/39/ES, Úř. věst. L 145, 30.4.2004) opravňuje každý členský stát udělit status „regulovaný trh“ trhům, které jsou ustaveny na jeho území a které jsou v souladu s jeho předpisy.

Podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES se „regulovaným trhem“ rozumí mnohostranný systém, který provozuje nebo řídí organizátor trhu a který sdružuje nebo umožňuje sdružování početných zájmů třetích osob na nákupu či prodeji finančních nástrojů, uvnitř systému a v souladu s pevně stanovenými pravidly, způsobem, jenž vede k uzavření smlouvy týkající se finančních nástrojů přijatých k obchodování podle jeho pravidel nebo systémů, a který má povolení a funguje pravidelně a v souladu s hlavou III směrnice 2004/39/ES.

Článek 47 směrnice 2004/39/ES vyžaduje, aby každý členský stát vedl aktualizovaný seznam regulovaných trhů jím povolených. Tyto informace by měly být sděleny ostatním členským státům a Evropské komisi. Podle téhož článku (článku 47 směrnice 2004/39/ES) musí každoročně v Úředním věstníku Evropské unie Komise zveřejnit seznam regulovaných trhů, které jí byly oznámeny. Tento seznam byl sestaven podle tohoto požadavku.

Přiložený seznam uvádí názvy jednotlivých trhů, které jsou uznány příslušnými vnitrostátními orgány a které splňují definici „regulovaného trhu“. Kromě toho uvádí subjekt odpovědný za správu těchto trhů a příslušný orgán odpovědný za vydávání nebo schvalování pravidel daného trhu.

V důsledku snížených překážek vstupu a specializace v obchodních segmentech se seznam „regulovaných trhů“ vyznačuje větší potenciální proměnlivostí než seznam podle směrnice o investičních službách 93/22/EHS. Článkem 47 směrnice o trzích finančních služeb se také Evropské komisi ukládá zveřejnit seznam regulovaných trhů na její internetové stránce a pravidelně jej aktualizovat. Evropská komise bude tedy, kromě každoročního zveřejnění seznamu v Úředním věstníku, vést aktualizovanou verzi tohoto seznamu na své úřední internetové stránce http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm. Tento seznam bude pravidelně aktualizován na základě informací sdělovaných vnitrostátními orgány. Ty jsou vyzvány k tomu, aby nadále Komisi oznamovaly veškeré doplňky nebo výmazy ze seznamu regulovaných trhů, ke kterým došlo na území jejich domovského členského státu.

| Země | Název regulovaného trhu | Provozující subjekt | Příslušný orgán pro určování a dohled nad trhem |
| --- | --- | --- | --- |
| Rakousko | 1. | Amtlicher Handel (oficiální trh) |

Země

Název regulovaného trhu

Provozující subjekt

Příslušný orgán pro určování a dohled nad trhem

Rakousko

1.

Amtlicher Handel (oficiální trh)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (polooficiální trh) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (polooficiální trh)

| 1.–2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.–2.

Wiener Börse AG

| 1.–2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA – Financial Markets Authority/Orgán pro finanční trhy) |
| --- | --- |

1.–2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA – Financial Markets Authority/Orgán pro finanční trhy)

Belgie

| 1. | a) | Le marché «Euronext Brussels»/De «Euronext Brussels» markt, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Le marché «Euronext Brussels»/De «Euronext Brussels» markt,

| b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV.

| 1. | a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA).
  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA) |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA).

Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA)

| b) | Surveillance: CBFA.
  Toezicht: CBFA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: CBFA.

Toezicht: CBFA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten. |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten.

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds.

| 2. | a) | Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA

Bulharsko

| 1. | Официален пазар (oficiální trh) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (oficiální trh)

| 2. | Неофициален пазар (neoficiální trh) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (neoficiální trh)

Българска Фондова Борса — София АД (Bulharská burza cenných papírů — Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Komise finančního dozoru)

Kypr

Cyprus Stock Exchange (Burza cenných papírů Kypru)

| 1. | Main market (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Main market (Hlavní trh)

| 2. | Parallel market (Paralelní trh) |
| --- | --- |

2.

Parallel market (Paralelní trh)

| 3. | Alternative market (Alternativní trh) |
| --- | --- |

3.

Alternative market (Alternativní trh)

| 4. | Bond market (Trh s obligacemi) |
| --- | --- |

4.

Bond market (Trh s obligacemi)

| 5. | Investment Companies markets (Trh investičních společností) |
| --- | --- |

5.

Investment Companies markets (Trh investičních společností)

| 6. | Large Project Market (Trh s velkými projekty) |
| --- | --- |

6.

Large Project Market (Trh s velkými projekty)

| 7. | Ocean-going shipping market (Trh pro námořní obchod) |
| --- | --- |

7.

Ocean-going shipping market (Trh pro námořní obchod)

| 1.–7. | Cyprus Stock Exchange (Burza cenných papírů Kypru) |
| --- | --- |

1.–7.

Cyprus Stock Exchange (Burza cenných papírů Kypru)

| 1.–7. | Cyprus Securities and Exchange Commission (komise pro regulaci prodeje cenných papírů Kypru) |
| --- | --- |

1.–7.

Cyprus Securities and Exchange Commission (komise pro regulaci prodeje cenných papírů Kypru)

Česká republika

| 1. | Main Market (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Main Market (Hlavní trh)

| 2. | Free Market (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Free Market (Volný trh)

| 3. | Official Market (Oficiální trh) |
| --- | --- |

3.

Official Market (Oficiální trh)

| 4. | Futures Market (Trh s termínovanými obchody) |
| --- | --- |

4.

Futures Market (Trh s termínovanými obchody)

| 5. | Spot Market (Promptní trh) |
| --- | --- |

5.

Spot Market (Promptní trh)

| 1.–2. | Prague Stock Exchange
  (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.–2.

Prague Stock Exchange

(Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 3. | RM-SYSTEM, Czech stock exchange
  (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Czech stock exchange

(RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4.-5 | Prague Energy Exchange
  (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.-5

Prague Energy Exchange

(Energetická burza Praha)

| 1.–5 | Česká národní banka |
| --- | --- |

1.–5

Česká národní banka

Dánsko

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Trh s akciemi; |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Trh s akciemi;

| — | Trh s obligacemi; |
| --- | --- |

—

Trh s obligacemi;

| — | Trh s deriváty |
| --- | --- |

—

Trh s deriváty

| 1. | – Copenhagen Stock Exchange AS (Burza cenných papírů v Kodani) |
| --- | --- |

1.

– Copenhagen Stock Exchange AS (Burza cenných papírů v Kodani)

Finanstilsynet (dánský orgán finančního dozoru)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)) (povolený trh = zákonný obchod s cennými papíry přijatými pro obchodování, ale nekotovanými na burze cenných papírů) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)) (povolený trh = zákonný obchod s cennými papíry přijatými pro obchodování, ale nekotovanými na burze cenných papírů)

| 2. | Danish Authorised Market Place AS (DAMP) (Dánský povolený trh) |
| --- | --- |

2.

Danish Authorised Market Place AS (DAMP) (Dánský povolený trh)

Estonsko

| 1. | Väärtpaberibörs (Burza cenných papírů)






  — | Põhinimekiri (Hlavní seznam) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (Burza cenných papírů)

—

Põhinimekiri (Hlavní seznam)

| — | Võlakirjade nimekiri (Seznam obligací) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (Seznam obligací)

| — | Fondiosakute nimekri (Seznam fondů) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (Seznam fondů)

NASDAQ OMX Tallinn AS

(NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Finantsinspektsioon

Estonian Financial Supervision Authority (estonský orgán finančního dozoru)

| 2. | Reguleeritud turg
  (Regulovaný trh)






  — | Lisanimekiri (Sekundární seznam) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg

(Regulovaný trh)

—

Lisanimekiri (Sekundární seznam)

Finsko

Arvopaperipörssi (Burza cenných papírů)

| — | Pörssilista (Oficiální seznam); |
| --- | --- |

—

Pörssilista (Oficiální seznam);

| — | Pre-lista (Předběžný seznam); |
| --- | --- |

—

Pre-lista (Předběžný seznam);

| — | Muut arvopaperit -lista (Seznam pro ostatní cenné papíry) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (Seznam pro ostatní cenné papíry)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Označení:

Ministerstvo financí.

Dohled:

| — | Schvalování pravidel: Ministerstvo financí; |
| --- | --- |

—

Schvalování pravidel: Ministerstvo financí;

| — | Dohled nad dodržováním:
  Finanssivalvonta, finský orgán finančního dozoru |
| --- | --- |

—

Dohled nad dodržováním:

Finanssivalvonta, finský orgán finančního dozoru

Francie

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

MATIF

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

Euronext Paris (1-3)

Návrh orgánu „Autorité des marchés financiers (AMF)“.

uznání ministrem příslušným pro hospodářství (srov. článek L.421-1 měnového a finančního zákoníku).

Německo

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (stock exchange supervisory authorities of the federal states) and the Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin).

State authorities:

| 1. | Börse Berlin (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (Regulierter Markt)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt); |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt);

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3 & 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3 & 4.

Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

7.

Börse München (Regulierter Markt)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse (Regulierter Markt)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

9.

Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt)

| 9. | RMX Hannover |
| --- | --- |

9.

RMX Hannover

| 9. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

9.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 10. | Evropská energetická burza |
| --- | --- |

10.

Evropská energetická burza

| 10. | Evropská energetická burza AG, Lipsko |
| --- | --- |

10.

Evropská energetická burza AG, Lipsko

| 10. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

10.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

Řecko

| 1. | Burza v Aténách






  — | Trh s cennými papíry |
| --- | --- | --- |

1.

Burza v Aténách

—

Trh s cennými papíry

| — | Trh s deriváty |
| --- | --- |

—

Trh s deriváty

| 1. | Burza v Aténách |
| --- | --- |

1.

Burza v Aténách

| 1. | Hellenic Capital Market Commission (Řecká komise pro kapitálové trhy – HCMC) |
| --- | --- |

1.

Hellenic Capital Market Commission (Řecká komise pro kapitálové trhy – HCMC)

| 2. | Elektronický sekundární trh s cennými papíry (HDAT – trh s obligacemi) |
| --- | --- |

2.

Elektronický sekundární trh s cennými papíry (HDAT – trh s obligacemi)

| 2. | Bank of Greece (Řecká banka) |
| --- | --- |

2.

Bank of Greece (Řecká banka)

| 2. | Hellenic Capital Market Commission (Řecká komise pro kapitálové trhy – HCMC) |
| --- | --- |

2.

Hellenic Capital Market Commission (Řecká komise pro kapitálové trhy – HCMC)

Maďarsko

Budapesti Értéktőzsde Rt. (Burza cenných papírů v Budapešti)

| — | Részvényszekció (sekce akcií) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (sekce akcií)

| — | Hitelpapír Szekció (sekce dluhopisů) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír Szekció (sekce dluhopisů)

| — | Származékos Szekció (sekce derivátů) |
| --- | --- |

—

Származékos Szekció (sekce derivátů)

| — | Áru szekció (Sekce komodit) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (Sekce komodit)

Budapesti Értéktőzsde Rt. (Burza cenných papírů v Budapešti)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (maďarský orgán finančního dozoru)

Irsko

Main Market of the Irish Stock Exchange (Hlavní trh irské burzy cenných papírů)

Irish Stock Exchange Ltd. (Irská burza cenných papírů)

The Irish Financial Services Regulatory Authority (irský regulační orgán pro finanční služby) povoluje „regulovaný trh“ a (s výjimkou podmínek kotování) dohlíží na dodržování požadavků směrnice o trzích finančních nástrojů provozovatelem trhu.

Itálie

| 1. | Elektronický trh s akciemi (MTA) |
| --- | --- |

1.

Elektronický trh s akciemi (MTA)

| 2. | Elektronický trh s obligacemi (MOT) |
| --- | --- |

2.

Elektronický trh s obligacemi (MOT)

| 3. | Elektronický trh s otevřenými fondy a ETC (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Elektronický trh s otevřenými fondy a ETC (ETF-Plus)

| 4. | Elektronický trh pro deriváty cenných papírů (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Elektronický trh pro deriváty cenných papírů (SeDeX)

| 5. | Noční trh (TAH) |
| --- | --- |

5.

Noční trh (TAH)

| 6. | Italský trh derivátů pro obchodování s finančními nástroji podle čl. 1 odst. 2 písm. f) a čl. 1 odst. 2 písm. i) konsolidovaného finančního zákona (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Italský trh derivátů pro obchodování s finančními nástroji podle čl. 1 odst. 2 písm. f) a čl. 1 odst. 2 písm. i) konsolidovaného finančního zákona (IDEM)

| 7. | Velkoobchodní trh pro obchodování s italskými a zahraničními vládními dluhopisy (MTS) |
| --- | --- |

7.

Velkoobchodní trh pro obchodování s italskými a zahraničními vládními dluhopisy (MTS)

| 8. | Velkoobchodní trh pro obchodování s nevládními dluhopisy a cennými papíry emitovanými mezinárodními organizacemi s vládní účastí (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Velkoobchodní trh pro obchodování s nevládními dluhopisy a cennými papíry emitovanými mezinárodními organizacemi s vládní účastí (MTS Corporate)

| 9. | Velkoobchodní trh pro online obchodování s vládními dluhopisy (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Velkoobchodní trh pro online obchodování s vládními dluhopisy (BondVision)

| 10. | Trh TLX |
| --- | --- |

10.

Trh TLX

| 1-6 | Borsa Italiana S.p.A. |
| --- | --- |

1-6

Borsa Italiana S.p.A.

| 7-9 | Società per il Mercato dei Titoli di Stato - MTS S.p.A. |
| --- | --- |

7-9

Società per il Mercato dei Titoli di Stato - MTS S.p.A.

| 10. | TLX s.p.a. |
| --- | --- |

10.

TLX s.p.a.

CONSOB schvaluje společnosti, které spravují trhy, a schvaluje jejich předpisy a pravidla.

V případě velkoobchodních trhů pro státní dluhopisy získává provozující společnost povolení od Ministerstva financí s ohledem na stanovisko CONSOB a Banca d’Italia.

Lotyšsko

NASDAQ OMX Riga:

| — | Hlavní seznam |
| --- | --- |

—

Hlavní seznam

| — | Seznam dluhopisů |
| --- | --- |

—

Seznam dluhopisů

| — | Sekundární seznam |
| --- | --- |

—

Sekundární seznam

| — | Seznam fondů. |
| --- | --- |

—

Seznam fondů.

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Komise pro finanční a kapitálové trhy)

Litva

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Hlavní seznam Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Hlavní seznam Nasdaq OMX Vilnius

| — | Sekundární seznam Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Sekundární seznam Nasdaq OMX Vilnius

| — | Seznam dluhopisů Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Seznam dluhopisů Nasdaq OMX Vilnius

| — | Seznam fondů Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Seznam fondů Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Lithuanian Securities Commission (Komise pro cenné papíry Litvy)

Lucembursko

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg S.A.

Commission de surveillance du Secteur Financier

Malta

Malta Stock Exchange (Burza cenných papírů Malty)

Malta Stock Exchange (Burza cenných papírů Malty)

Malta Financial Services Authority (maltský orgán pro finanční služby)

Nizozemsko

| 1. | a) | Euronext Amsterdam Cash Market (hotovostní trh):






  — | Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Euronext Amsterdam Cash Market (hotovostní trh):

—

Euronext Amsterdam

| b) | Euronext Amsterdam Derivatives Market (trh s deriváty) |
| --- | --- |

b)

Euronext Amsterdam Derivatives Market (trh s deriváty)

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV

| 1.–3. | Povolení ministrem financí na radu nizozemského orgánu pro finanční trhy
  Dohled ze strany nizozemského orgánu dozoru nad finančními trhy a Ministerstva financí Nizozemska |
| --- | --- |

1.–3.

Povolení ministrem financí na radu nizozemského orgánu pro finanční trhy

Dohled ze strany nizozemského orgánu dozoru nad finančními trhy a Ministerstva financí Nizozemska

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V. |
| --- | --- |

2.

ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V.

| 3. | MTS Amsterdam |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam

| 3. | MTS Amsterdam N.V. |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam N.V.

Polsko

| 1. | Rynek podstawowy (hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (hlavní trh)

| 2. | Rynek równolegly (paralelní trh) |
| --- | --- |

2.

Rynek równolegly (paralelní trh)

| 3. | Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO Trh s cennými papíry regulovaný mimoburzovní trh) |
| --- | --- |

3.

Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO Trh s cennými papíry regulovaný mimoburzovní trh)

| 1 a 2 | Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Burza cenných papírů ve Varšavě) |
| --- | --- |

1 a 2

Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Burza cenných papírů ve Varšavě)

| 3. | MTS-CeTO S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS-CeTO S.A.

Komisja Nadzoru Finansowego (komise finančního dozoru)

Portugalsko

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (oficiálně kótovaný trh) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (oficiálně kótovaný trh)

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (termínový trh a trh s opcemi) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (termínový trh a trh s opcemi)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (speciální trh pro státní dluh) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (speciální trh pro státní dluh)

| 4. | MIBEL—Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. |
| --- | --- |

4.

MIBEL—Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL.

(Energetický trh)

| 1–2.: | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A. |
| --- | --- |

1–2.:

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A.

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A.

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

Ministerstvo financí schvaluje trhy na základě návrhu od Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM, odpovědné za regulaci a dohled nad trhem).

Rumunsko

| 1. | Piața reglementată (regulovaný hotovostní trh – BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (regulovaný hotovostní trh – BVB)

| 2. | Piața reglementată (regulovaný trh s deriváty – BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată (regulovaný trh s deriváty – BVB)

| 3. | Piața reglementată (regulovaný trh s deriváty – BMFMS) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată (regulovaný trh s deriváty – BMFMS)

| 1 a 2. | S.C. Bursa de Valori București S.A. (Burza cenných papírů v Bukurešti S.A.) |
| --- | --- |

1 a 2.

S.C. Bursa de Valori București S.A. (Burza cenných papírů v Bukurešti S.A.)

| 3. | S.C. Bursa Monetar-Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu Měnová finanční a komoditní burza v Sibiu S.A.) |
| --- | --- |

3.

S.C. Bursa Monetar-Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu Měnová finanční a komoditní burza v Sibiu S.A.)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumunská státní komise pro cenné papíry)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumunská státní komise pro cenné papíry)

Slovenská republika

| 1. | Trh kotovaných cenných papírů






  — | Hlavní kotovaný trh |
| --- | --- | --- |

1.

Trh kotovaných cenných papírů

—

Hlavní kotovaný trh

| — | Paralelní kotovaný trh |
| --- | --- |

—

Paralelní kotovaný trh

| 2. | Regulovaný volný trh |
| --- | --- |

2.

Regulovaný volný trh

Bratislava Stock Exchange (Burza cenných papírů v Bratislavě)

Slovenská národní banka

Slovinsko

Oficiální trh Burzy cenných papírů v Lublani (Borzni trg)

Ljubljana Stock Exchange (Burza cenných papírů v Ljubljani)

Securities Markets Agency (Agentura pro trhy s cennými papíry)

(Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Španělsko

| A. | Bolsas de Valores (všechny zahrnují segmenty prvního a druhého trhu) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (všechny zahrnují segmenty prvního a druhého trhu)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores)

Banco de España odpovědná za trh pro státní dluh

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona; |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona;

| A1: | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A. |
| --- | --- |

A1:

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A.

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao; |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao;

| A2: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A. |
| --- | --- |

A2:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A.

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid; |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid;

| A3: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A. |
| --- | --- |

A3:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A.

| 4. | Bolsa de Valores de Valencia. |
| --- | --- |

4.

Bolsa de Valores de Valencia.

| A4: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A. |
| --- | --- |

A4:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A.

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija; |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija;

| B1: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A. |
| --- | --- |

B1:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A.

| 2. | MEFF Renta Variable. |
| --- | --- |

2.

MEFF Renta Variable.

| B2: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A. |
| --- | --- |

B2:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A.

| C: | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C:

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C: | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A. |
| --- | --- |

C:

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A.

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D: | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D:

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E: | Banco de España |
| --- | --- |

E:

Banco de España

Švédsko

Nasdaq OMX Stockholm AB

| — | Regulovaný trh s akciemi a finančními nástroji, jež jsou ekvivalentní akciím |
| --- | --- |

—

Regulovaný trh s akciemi a finančními nástroji, jež jsou ekvivalentní akciím

| — | Regulovaný trh s deriváty |
| --- | --- |

—

Regulovaný trh s deriváty

| — | Regulovaný trh s obligacemi a finančními nástroji, jež jsou ekvivalentní obligacím |
| --- | --- |

—

Regulovaný trh s obligacemi a finančními nástroji, jež jsou ekvivalentní obligacím

OMX Nordic Exchange Stockholm AB

Finansinspektionen (orgán finančního dozoru)

Spojené království

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.-6. | Financial Services Authority (orgán pro finanční služby) |
| --- | --- |

1.-6.

Financial Services Authority (orgán pro finanční služby)

| 2. | PLUS-Markets Group – PLUS-listed Market |
| --- | --- |

2.

PLUS-Markets Group – PLUS-listed Market

| 2. | PLUS Markets plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchange (Londýnská mezinárodní burza finančních termínových obchodů a opcí) (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchange (Londýnská mezinárodní burza finančních termínových obchodů a opcí) (LIFFE)

| 3. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3.

LIFFE Administration and Management

| 4. | The London Metal Exchange (Londýnská burza s kovy) |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange (Londýnská burza s kovy)

| 4. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange Limited

| 5. | Intercontinental Exchange – ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

Intercontinental Exchange – ICE Futures Europe

| 5. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

ICE Futures Europe

| 6. | Burza cenných papírů v Londýně – regulovaný trh |
| --- | --- |

6.

Burza cenných papírů v Londýně – regulovaný trh

| 6. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

6.

London Stock Exchange plc

Island

OMX Nordic Exchange á Íslandi (regulovaný trh)

OMX Nordic Exchange

Fjármálaeftirlitið (Úřad pro finanční dohled)

Lichtenštejnsko

Není relevantní

Není relevantní

Není relevantní

Norsko

| 1. | Oslo Stock Exchange – Burza cenných papírů v Oslu (oficiální seznam)






  — | Trh s akciemi |
| --- | --- | --- |

1.

Oslo Stock Exchange – Burza cenných papírů v Oslu (oficiální seznam)

—

Trh s akciemi

| — | Trh s deriváty (finančními) |
| --- | --- |

—

Trh s deriváty (finančními)

| — | Trh s obligacemi |
| --- | --- |

—

Trh s obligacemi

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Kredittilsynet (Úřad pro finanční dohled v Norsku)

| 2. | Oslo Axess






  — | Trh s akciemi |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Trh s akciemi

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nord Pool (oficiální seznam)






  — | Trh s deriváty (komoditními) |
| --- | --- | --- |

3.

Nord Pool (oficiální seznam)

—

Trh s deriváty (komoditními)

| 3. | Nord Pool ASA |
| --- | --- |

3.

Nord Pool ASA

| 4. | Imarex






  — | Trh s deriváty (komoditními) |
| --- | --- | --- |

4.

Imarex

—

Trh s deriváty (komoditními)

| 4. | Imarex ASA |
| --- | --- |

4.

Imarex ASA

| 5. | Fish Pool






  — | Trh s deriváty (komoditními) |
| --- | --- | --- |

5.

Fish Pool

—

Trh s deriváty (komoditními)

| 5. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

5.

Fish Pool ASA

---

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/9

---

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou

(Text s významem pro EHP)

2009/C 158/04

| Členský stát | Itálie |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | Bolzano – Roma Fiumicino a zpět |
| Datum vstupu závazku veřejné služby v platnost | 1. prosince 2009 |
| Adresa, na které lze obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům | E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile
  Direzione centrale regolazione economica





  Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it |

Členský stát

Itálie

Dotčená trasa

Bolzano – Roma Fiumicino a zpět

Datum vstupu závazku veřejné služby v platnost

1. prosince 2009

Adresa, na které lze obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům

E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/10

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – EACEA/11/2009

Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem a analýzou veřejné politiky a organizací občanské společnosti na evropské úrovni

Program „Evropa pro občany“, akce 2, opatření 1 a 2 – 2010

2009/C 158/05

1.   CÍLE A POPIS

Tato výzva k předkládání návrhů EACEA/11/2009 vychází z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na podporu aktivního evropského občanství na období let 2007–2013 (1) (dále jen „program“).

Program představuje právní základ této výzvy k předkládání návrhů, která se vztahuje konkrétně k akci 2 „Aktivní občanská společnost pro Evropu“, opatření 1 a 2 „Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem a analýzou veřejné politiky a organizací občanské společnosti na evropské úrovni“.

1.1   Obecné cíle programu

Program by měl přispět k těmto obecným cílům:

| a) | poskytovat občanům příležitost spolupracovat a podílet se na budování demokratické a do světa otevřené Evropy, která bude stále užším svazkem, sjednoceným a obohaceným díky své kulturní rozmanitosti, a rozvíjet tak občanství Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

poskytovat občanům příležitost spolupracovat a podílet se na budování demokratické a do světa otevřené Evropy, která bude stále užším svazkem, sjednoceným a obohaceným díky své kulturní rozmanitosti, a rozvíjet tak občanství Evropské unie;

| b) | utvrzovat vědomí evropské identity, vycházející ze společných hodnot, historie a kultury; |
| --- | --- |

b)

utvrzovat vědomí evropské identity, vycházející ze společných hodnot, historie a kultury;

| c) | podporovat u evropských občanů pocit přináležitosti k Evropské unii; |
| --- | --- |

c)

podporovat u evropských občanů pocit přináležitosti k Evropské unii;

| d) | zlepšovat vzájemné porozumění mezi evropskými občany, respektovat a propagovat kulturní a jazykovou rozmanitost a zároveň i přispívat k interkulturnímu dialogu. |
| --- | --- |

d)

zlepšovat vzájemné porozumění mezi evropskými občany, respektovat a propagovat kulturní a jazykovou rozmanitost a zároveň i přispívat k interkulturnímu dialogu.

1.2   Konkrétní cíle výzvy k předkládání návrhů

Konkrétní cíle této výzvy k předkládání návrhů jsou tyto:

| a) | prostřednictvím aktivit a spolupráce tzv. „think tanks“ (skupin odborníků) a organizací občanské společnosti na evropské úrovni podporovat činnost, diskuzi a úvahy související s evropským občanstvím a demokracií, sdílenými hodnotami, společnou historií a kulturou; |
| --- | --- |

a)

prostřednictvím aktivit a spolupráce tzv. „think tanks“ (skupin odborníků) a organizací občanské společnosti na evropské úrovni podporovat činnost, diskuzi a úvahy související s evropským občanstvím a demokracií, sdílenými hodnotami, společnou historií a kulturou;

| b) | podporovat spolupráci mezi občany a organizacemi občanské společnosti, přispívat k interkulturnímu dialogu a zdůrazňovat rozmanitost i jednotu Evropy. |
| --- | --- |

b)

podporovat spolupráci mezi občany a organizacemi občanské společnosti, přispívat k interkulturnímu dialogu a zdůrazňovat rozmanitost i jednotu Evropy.

1.3   Tematické priority

| — | Budoucnost Evropské unie a jejích základních hodnot |
| --- | --- |

—

Budoucnost Evropské unie a jejích základních hodnot

| — | Aktivní evropské občanství, účast a demokracie |
| --- | --- |

—

Aktivní evropské občanství, účast a demokracie

| — | Interkulturní dialog |
| --- | --- |

—

Interkulturní dialog

| — | Dopad politik EU na společnost |
| --- | --- |

—

Dopad politik EU na společnost

| — | Blaho občanů v Evropě, zaměstnanost, sociální soudržnost a udržitelný rozvoj |
| --- | --- |

—

Blaho občanů v Evropě, zaměstnanost, sociální soudržnost a udržitelný rozvoj

1.4   Popis výzvy k předkládání návrhů

Tato výzva k předkládání návrhů se týká strukturální podpory označované jako „dotace na provoz“ poskytované organizacím, jejichž cílem je obecný evropský zájem. Dotace na provoz poskytují finanční podporu na částečné pokrytí provozních nákladů, které jsou nezbytné pro řádný průběh běžných a stálých činností vybrané organizace.

V závislosti na určitých podmínkách může být tato finanční podpora poskytnuta buď formou roční dotace nebo formou víceletého strategického partnerství. Víceleté strategické partnerství je systém spolupráce mezi organizací a Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (dále jen „výkonná agentura“), v jejímž rámci jsou přidělovány zvláštní dotace. V rámci této výzvy je možné uzavřít strategické partnerství na dobu tří let.

2.   ZPŮSOBILÍ ŽADATELÉ

2.1   Organizace

Aby organizace, jejímž cílem je obecný evropský zájem, byla způsobilá žádat o dotaci na provoz, musí být:

| a) | neziskovou organizací s právní subjektivitou; v případě, že se jedná o síť organizací, která nemá samostatnou organizační jednotku s vlastní právní subjektivitou, může žádost podat členská organizace pověřená koordinací sítě; |
| --- | --- |

a)

neziskovou organizací s právní subjektivitou; v případě, že se jedná o síť organizací, která nemá samostatnou organizační jednotku s vlastní právní subjektivitou, může žádost podat členská organizace pověřená koordinací sítě;

| b) | činná v oblasti evropského občanství, jak definováno v jejích stanovách nebo prohlášení o úkolech a musí spadat do jedné z následujících kategorií organizací: | Opatření 1:






  A. | Organizace zabývající se výzkumem a analýzou evropské veřejné politiky (think tanks – skupiny odborníků). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

činná v oblasti evropského občanství, jak definováno v jejích stanovách nebo prohlášení o úkolech a musí spadat do jedné z následujících kategorií organizací:

Opatření 1:

A.

Organizace zabývající se výzkumem a analýzou evropské veřejné politiky (think tanks – skupiny odborníků).

| | Opatření 2:






  B. | Organizace občanské společnosti na evropské úrovni






  — | Evropské centrální organizace (platformy) |
| --- | --- | --- | --- |

Opatření 2:

B.

Organizace občanské společnosti na evropské úrovni

—

Evropské centrální organizace (platformy)

| — | Evropské sítě |
| --- | --- |

—

Evropské sítě

| — | Organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni |
| --- | --- |

—

Organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni

| C. | Organizace občanské společnosti vyvíjející činnost v oblasti „evropské paměti“ |
| --- | --- |

C.

Organizace občanské společnosti vyvíjející činnost v oblasti „evropské paměti“

| D. | Celoevropské platformy organizací |
| --- | --- |

D.

Celoevropské platformy organizací

| c) | vykonávat převážnou část svých činností ve způsobilých zemích (viz bod 2.2).
  Organizace, které se ucházejí o víceleté strategické partnerství musí být právoplatně založeny v jedné ze způsobilých zemí a mít právní subjektivitu déle než čtyři (4) roky (ke dni 15. října 2009) a mít následující geografickou působnost:






  — | evropské centrální organizace nebo evropské sítě musí mít členy alespoň ve dvanácti (12) způsobilých zemích, |
| --- | --- | --- |

c)

vykonávat převážnou část svých činností ve způsobilých zemích (viz bod 2.2).

Organizace, které se ucházejí o víceleté strategické partnerství musí být právoplatně založeny v jedné ze způsobilých zemí a mít právní subjektivitu déle než čtyři (4) roky (ke dni 15. října 2009) a mít následující geografickou působnost:

—

evropské centrální organizace nebo evropské sítě musí mít členy alespoň ve dvanácti (12) způsobilých zemích,

| — | organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni musí být aktivní alespoň ve dvanácti (12) způsobilých zemích, |
| --- | --- |

—

organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni musí být aktivní alespoň ve dvanácti (12) způsobilých zemích,

| — | celoevropské platformy organizací musí mít mezi svými členy alespoň šest (6) centrálních organizací a jejich prostřednictvím působit v 27 členských státech. |
| --- | --- |

—

celoevropské platformy organizací musí mít mezi svými členy alespoň šest (6) centrálních organizací a jejich prostřednictvím působit v 27 členských státech.

Organizace, které se ucházejí o roční dotaci, musí být právoplatně založeny v jedné ze způsobilých zemí a mít právní subjektivitu déle než jeden (1) rok (ke dni 15. října 2009) a mít následující geografickou působnost:

| — | evropské centrální organizace nebo evropské sítě musí mít členy alespoň v osmi (8) způsobilých zemích, |
| --- | --- |

—

evropské centrální organizace nebo evropské sítě musí mít členy alespoň v osmi (8) způsobilých zemích,

| — | organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni musí být aktivní alespoň v osmi (8) způsobilých zemích. |
| --- | --- |

—

organizace vyvíjející činnost s významným dopadem na evropské úrovni musí být aktivní alespoň v osmi (8) způsobilých zemích.

Celoevropské platformy organizací se mohou ucházet pouze o víceleté strategické partnerství.

Fyzické osoby a veřejné organizace nejsou způsobilé v rámci této výzvy k předkládání návrhů.

2.2   Způsobilé země

| a) | členské státy Evropské unie: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko |
| --- | --- |

a)

členské státy Evropské unie: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko

| b) | Chorvatsko |
| --- | --- |

b)

Chorvatsko

| c) | Bývalá jugoslávská republika Makedonie |
| --- | --- |

c)

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

| d) | Albánie |
| --- | --- |

d)

Albánie

3.   ZPŮSOBILÉ ČINNOSTI

Činnost žádající organizace musí účinně přispívat k rozvoji a provádění specifických cílů a tematických priorit této výzvy k předkládání návrhů. Musí pokrývat alespoň jeden specifický cíl a jednu tématickou prioritu z cílů a priorit uvedených v bodě 1.

Pracovní program žádající organizace na rok 2010 i tříletý strategický program (v případě víceletého partnerství) musí pokrývat statutární činnosti organizace, zejména přednášky, semináře, kulaté stoly, reprezentační akce, komunikaci a propagaci i ostatní pravidelné činnosti zaměřené na evropskou tématiku.

Období způsobilosti

Období způsobilosti odpovídá jak u roční dotace, tak u víceletého partnerství rozpočtovému roku žadatele, který je uveden na ověřené účetní závěrce organizace. Pokud tento rozpočtový rok odpovídá kalendářnímu roku, období způsobilosti potrvá od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010.

V případě žadatelů, jejichž rozpočtový rok se liší od kalendářního roku, potrvá období způsobilosti po dobu 12 měsíců od počátečního data jejich rozpočtového roku v roce 2010.

4.   KRITÉRIA PŘIDĚLENÍ

Hodnotící výbor posoudí, zda žádosti odpovídají kritériím způsobilosti resp. vyloučení na základě kritérií přidělení s cílem vybrat návrhy, které lze spolufinancovat.

Použijí se níže uvedená kritéria přidělení. Na výsledném hodnocení se kvalitativní kritéria podílejí 80 % a kvantitativní kritéria 20 %. V případě víceletého partnerství bude mít dvanáctiměsíční pracovní program stejnou váhu jako tříletý strategický program.

4.1   Kvalitativní kritéria (80 %)

Posuzovány budou následující aspekty:

| a) | Význam z hlediska cílů a priorit programu „Evropa pro občany“ (30 %); |
| --- | --- |

a)

Význam z hlediska cílů a priorit programu „Evropa pro občany“ (30 %);

| b) | Adekvátnost, soudržnost a úplnost pracovního programu (20 %); |
| --- | --- |

b)

Adekvátnost, soudržnost a úplnost pracovního programu (20 %);

| c) | Dopad pracovního programu (10 %); |
| --- | --- |

c)

Dopad pracovního programu (10 %);

| d) | Evropská přidaná hodnota (10 %); |
| --- | --- |

d)

Evropská přidaná hodnota (10 %);

| e) | Viditelnost aktivit, šíření a využívání výsledků ve prospěch evropských občanů a jiných zúčastněných stran (10 %). |
| --- | --- |

e)

Viditelnost aktivit, šíření a využívání výsledků ve prospěch evropských občanů a jiných zúčastněných stran (10 %).

4.2   Kvantitativní kritéria (20 %)

Posuzovány budou následující aspekty:

| a) | Počet způsobilých zemí zapojených do činností pracovního programu (10 %); |
| --- | --- |

a)

Počet způsobilých zemí zapojených do činností pracovního programu (10 %);

| b) | Počet potenciálních přímých příjemců (10 %). |
| --- | --- |

b)

Počet potenciálních přímých příjemců (10 %).

5.   ROZPOČET

Předpokládaný rozpočet na spolufinancování dotací na provoz činí pro rok 2010 přibližně 8,2 milionu EUR. Výkonná agentura má v rámci této výzvy v úmyslu financovat zhruba 55 organizací, vyhrazuje si však právo nerozdělit všechny dostupné finanční prostředky, pokud kvalita žádostí nebude vyhovující.

Pro informaci uvádíme, že dotace v rámci víceletého strategického partnerství budou představovat asi 85 % dostupného rozpočtu a roční dotace asi 15 %.

Tato podpora bude přidělena v rámci položky 15.06.66 souhrnného rozpočtu Evropské unie.

6.   TERMÍN PODÁNÍ ŽÁDOSTI

Poslední termín k podání žádostí je 15. října 2009.

Výkonná agentura v současné době připravuje systém elektronického podávání všech žádostí.

Žádosti v rámci této výzvy k předkládání návrhů musí být zaslány prostřednictvím elektronického formuláře, který bude dostupný od 15. září 2009. Tato verze formuláře (včetně příloh) bude považována za hlavní. Do uvedeného data poskytuje výkonná agentura formulář ve formátu pdf, který umožní uchazečům začít připravovat svou žádost již nyní.

Kromě toho je v uvedeném termínu nutné zaslat žádost v tištěné podobě poštou na adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Unit P7 |
| Call for proposals EACEA/11/2009 |
| Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17) |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Unit P7

Call for proposals EACEA/11/2009

Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17)

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Přijaty budou pouze žádosti předložené na příslušném formuláři, řádně vyplněné, opatřené datem a podepsané osobou oprávněnou uzavírat jménem žádající organizace právně závazné závazky.

7.   PODROBNÉ INFORMACE

Podrobné pokyny a formuláře žádostí lze nalézt na internetové stránce: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm

---

(1)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 32) pozměněné rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1358/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 (Úř. věst. L 350, 30.12.2008).

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/13

---

STÁTNÍ PODPORA – NIZOZEMSKO

Státní podpora C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

2009/C 158/06

Dopisem ze dne 31. března 2009, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Nizozemsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Připomínky budou sděleny Nizozemsku. O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Nizozemské orgány oznámily Komisi dne 4. března 2009, že ve prospěch ING Support Holding (přímé dceřiné společnosti ING Group) zřídily záložní facilitu pro nelikvidní aktiva.

SKUTKOVÝ STAV

Podnik ING, se sídlem v Nizozemí, je jednou z největších finančních institucí na světě, přičemž bilanční suma činí 1 332 miliardy EUR. V lednu 2009 uzavřely Nizozemské království a podnik ING rámcovou smlouvu o převodu rizik a navrácení části RMBS portfolia patřícího podniku ING, které se nacházelo v USA. Toto portfolio se z velké části skládá z cenných papírů Alt-A. Nevyrovnaný zůstatek portfolia ING dosahuje částky 39 miliard USD (nominální hodnota, 30 miliard EUR).

Zamýšlené opatření se skládá ze swapu peněžního toku mezi Nizozemským královstvím a podnikem ING, přičemž podnik ING převede výnos z 80 % nominální hodnoty portfolia (úroky a splátky jistiny) za zaručené platby státu ve výši 72 % (tj. 80 % z 90 %) portfolia (pouze jistiny), tato výměna bude doplněna poplatkem na financování placeným státem podniku ING ve výši 3,50 % za cenné papíry v portfoliu úročené pevnou úrokovou sazbou a měsíční sazbu LIBOR v USD + 50 bazických bodů za cenné papíry v portfoliu úročené pohyblivou úrokovou sazbou.

Nizozemské království platí podniku ING rovněž dodatečný poplatek za správu ve výši 25 bazických bodů ročně z nesplacené části jistiny. Výměnou za toto opatření podnik ING zaplatí Nizozemskému království roční poplatek za záruku ve výši 55 bazických bodů z 80 % zbývající částky portfolia.

HODNOCENÍ

Komise hodnotila transakci podle Sdělení Komise o znehodnocených aktivech. V této fázi má Komise pochybnosti ohledně ocenění a zejména metodiky oceňování pro stanovení reálné ekonomické hodnoty. Komise musí dále prošetřit výchozí předpoklady poskytnuté nizozemskou vládou, zejména pokud jde o i) zvolenou diskontní sazbu, ii) předpoklady týkající se cen nemovitostí, iii) úrovně úvěrového posílení a iv) další záležitosti týkající se oceňování.

Následně má Komise rovněž pochybnosti o řádném rozdělení nákladů mezi stát a podnik ING. Komise vznáší otázky, zda banka skutečně nese rozdíl mezi nominální hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou portfolia, pokud se vezmou v úvahu výše uvedené pochybnosti ohledně hodnocení ocenění. Komise si rovněž není jistá, zdali je výše uvedený swap peněžního toku pro stát skutečně tak přínosný, jak je uvedeno. Komise má určité pochybnosti s ohledem na poplatek za správu portfolia, konkrétně pokud jde o jeho přiměřenost, neboť se zdá, že v souvislosti se správou není zapotřebí příliš mnoho činnosti.

Komise se rozhodla schválit opatření na dobu šesti měsíců, neboť vyhovuje řadě podmínek obsažených ve Sdělení Komise o znehodnocených aktivech a rovněž po zohlednění potřeby zachovat finanční stabilitu. Současně se Komise s ohledem na výše uvedené úvahy rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES za účelem ověření podmínek obsažených ve Sdělení Komise o znehodnocených aktivech týkajících se oceňování (včetně metodologie oceňování) a rozdělení nákladů opatření.

ZNĚNÍ DOPISU

„The Commission wishes to inform the Netherlands that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to approve the measure temporarily for six months and to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty since the Commission has doubts as to the compatibility of certain aspects of the measure when assessed in the light of the Commission's Communication on the treatment of impaired assets.

I.   PROCEDURE

| (1) | On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission. |
| --- | --- |

(1)

On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission.

| (2) | The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond. |
| --- | --- |

(2)

The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond.

| (3) | On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place. |
| --- | --- |

(3)

On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place.

| (4) | On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied. |
| --- | --- |

(4)

On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied.

II.   DESCRIPTION OF THE FACTS

1.   The beneficiary

| (5) | Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand. |
| --- | --- |

(5)

Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand.

| (6) | ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries. |
| --- | --- |

(6)

ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries.

| (7) | ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure. |
| --- | --- |

(7)

ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure.

2.   The US RMBS portfolio of ING

| (8) | On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”). |
| --- | --- |

(8)

On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”).

| (9) | [...] (2) |
| --- | --- |

(9)

[...] (2)

| (10) | The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies. |
| --- | --- |

(10)

The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies.

| (11) | About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred. |
| --- | --- |

(11)

About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred.

| (12) | The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels. |
| --- | --- |

(12)

The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels.

| (13) | Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4) |
| --- | --- |

(13)

Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4)

| (14) | The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates. |
| --- | --- |

(14)

The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates.

| (15) | The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8) |
| --- | --- |

(15)

The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8)

| (16) | The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio. |
| --- | --- |

(16)

The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio.

3.   The measure

| (17) | In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State. |
| --- | --- |

(17)

In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State.

| (18) | The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US. |
| --- | --- |

(18)

The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US.

| (19) | In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio). |
| --- | --- |

(19)

In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio).

| (20) | For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers. |
| --- | --- |

(20)

For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers.

(a)   Valuation: methodology, scenarios and discount rate

| (21) | The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses. |
| --- | --- |

(21)

The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses.

| (22) | Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted. |
| --- | --- |

(22)

Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted.

| (23) | As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches. |
| --- | --- |

(23)

As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches.

| (24) | Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio. |
| --- | --- |

(24)

Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio.

| (25) | After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par. |
| --- | --- |

(25)

After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par.

(b)   Effect on ING's capital ratio

| (26) | The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending. |
| --- | --- |

(26)

The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending.

| (27) | According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios. |
| --- | --- |

(27)

According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios.

(c)   Additional fees

| (28) | In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013). |
| --- | --- |

(28)

In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013).

| (29) | Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million.

(d)   Remuneration of the measure

| (30) | Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios. |
| --- | --- |

(30)

Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios.

Table 1: Projected net present value flows (11), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (12) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (12) | (28,844) | (28,844) |
| Expected gain (loss) to state | 2,867 | 219 |

Base case

Stress case

P & I payments to State (12)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (12)

(28,844)

(28,844)

Expected gain (loss) to state

2,867

219

| (31) | The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case. |
| --- | --- |

(31)

The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case.

Table 2: Projected net present value flows (14), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (15) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (16) | (28,844) | (28,844) |
| (Management fee to ING) | (460) | (460) |
| Expected gain (loss) to state | 2,083 | (564) |

Base case

Stress case

P & I payments to State (15)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (16)

(28,844)

(28,844)

(Management fee to ING)

(460)

(460)

Expected gain (loss) to state

2,083

(564)

(e)   Duration and end of the measure

| (32) | The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions: |
| --- | --- |

(32)

The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions:

| (33) | Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates. |
| --- | --- |

(33)

Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates.

| (34) | As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them. |
| --- | --- |

(34)

As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them.

| (35) | If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years). |
| --- | --- |

(35)

If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years).

III.   THE POSITION OF THE NETHERLANDS

| (36) | The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority. |
| --- | --- |

(36)

The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority.

| (37) | In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy. |
| --- | --- |

(37)

In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy.

| (38) | The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty. |
| --- | --- |

(38)

The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.

| (39) | The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING. |
| --- | --- |

(39)

The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING.

| (40) | The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority. |
| --- | --- |

(40)

The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority.

| (41) | The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank. |
| --- | --- |

(41)

The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank.

| (42) | As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities. |
| --- | --- |

(42)

As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities.

| (43) | The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction. |
| --- | --- |

(43)

The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction.

| (44) | The Dutch government provides the following commitments: |
| --- | --- |

(44)

The Dutch government provides the following commitments:

| — | Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC

| — | Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC

| — | The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

—

The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets.

IV.   CONSULTATION OF THE TECHNICAL EXPERTS FROM THE EUROPEAN CENTRAL BANK

| (45) | As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING. |
| --- | --- |

(45)

As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING.

V.   ASSESSMENT OF THE AID

1.   Existence of aid

| (46) | The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(46)

The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States.

| (47) | The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions. |
| --- | --- |

(47)

The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions.

| (48) | As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid. |
| --- | --- |

(48)

As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid.

| (49) | The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government. |
| --- | --- |

(49)

The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government.

2.   Compatibility of the financial support measures

| (50) | The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC. |
| --- | --- |

(50)

The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC.

| (51) | Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18) |
| --- | --- |

(51)

Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18)

| (52) | The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy. |
| --- | --- |

(52)

The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy.

| (53) | The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration. |
| --- | --- |

(53)

The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration.

| (54) | The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20) |
| --- | --- |

(54)

The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20)

(a)   Eligibility of assets

| (55) | As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility. |
| --- | --- |

(55)

As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility.

(b)   Transparency and disclosure

| (56) | As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority. |
| --- | --- |

(56)

As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority.

| (57) | The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities. |
| --- | --- |

(57)

The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities.

| (58) | Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with. |
| --- | --- |

(58)

Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with.

(c)   Management of assets

| (59) | As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest. |
| --- | --- |

(59)

As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest.

| (60) | In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC. |
| --- | --- |

(60)

In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC.

(d)   Valuation

| (61) | The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States. |
| --- | --- |

(61)

The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States.

| (62) | The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed. |
| --- | --- |

(62)

The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed.

| (63) | Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(63)

Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary.

| (64) | The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par). |
| --- | --- |

(64)

The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par).

| (65) | Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues. |
| --- | --- |

(65)

Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues.

| (66) | The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.






  — | Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher. |
| --- | --- | --- |

(66)

The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.

—

Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher.

| — | The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising. |
| --- | --- |

—

The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising.

| (67) | The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(67)

The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (68) | In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value. |
| --- | --- |

(68)

In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value.

| (69) | The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default. |
| --- | --- |

(69)

The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default.

| (70) | Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information. |
| --- | --- |

(70)

Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information.

| (71) | In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth. |
| --- | --- |

(71)

In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth.

(e)   Burden sharing

| (72) | As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par. |
| --- | --- |

(72)

As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par.

| (73) | However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient. |
| --- | --- |

(73)

However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient.

| (74) | In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %. |
| --- | --- |

(74)

In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %.

| (75) | Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (76) | In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above. |
| --- | --- |

(76)

In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above.

| (77) | Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing. |
| --- | --- |

(77)

Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing.

| (78) | In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22) |
| --- | --- |

(78)

In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22)

(f)   Guarantee fee

| (79) | Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””. |
| --- | --- |

(79)

Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””.

| (80) | In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23) |
| --- | --- |

(80)

In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23)

| (81) | Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage. |
| --- | --- |

(81)

Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage.

(g)   Viability review and restructuring plan

| (82) | As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect. |
| --- | --- |

(82)

As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect.

| (83) | Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect. |
| --- | --- |

(83)

Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect.

(h)   Conclusion

| (84) | The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing. |
| --- | --- |

(84)

The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing.

3.   Temporary authorisation of the measure for six months

| (85) | The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability. |
| --- | --- |

(85)

The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability.

| (86) | In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC. |
| --- | --- |

(86)

In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC.

| (87) | But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed. |
| --- | --- |

(87)

But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed.

| (88) | However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage. |
| --- | --- |

(88)

However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage.

| (89) | The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

(89)

The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets.

V.   CONCLUSION

| (90) | The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation. |
| --- | --- |

(90)

The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation.

VI.   DECISION

As it complies with a number of conditions of the IAC, and with due considerations for need to preserve financial stability, the Commission has decided to approve the measure for six months. In the light of the foregoing considerations, the Commission has also decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty to verify the conditions of the IAC regarding valuation (including the valuation methodology) and burden sharing of the measure.

The Commission requires the Netherlands to provide in addition to all documents already received, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid, and in particular as regards the individual tranches of the portfolio, an updated schedule of all cash flows on a monthly basis, the justification of the discount rate used to value the portfolio, a certified letter from the consultant on valuation on a stand alone basis and a written methodology report.

The Netherlands are requested to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission informs the Netherlands that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Communities. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publishing a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.“

---

(1)  State aid N 528/2008 — The Netherlands Aid to ING Groep N.V., 13 November 2008.

1

(2)  Confidential information.

2

(3)  Exchange rate about EUR/USD 1,3 assumed at the time of the deal announcement in January.

3

(4)  Commission Decision of 13.11.2008 in case State aid N 528/2008 — Aid to ING, point 8.

4

(5)  Where the borrower has the option to repay a very low amount in the first few years and these payments reset at a higher level thereafter.

5

(6)  At the time of purchase, Banks have to put their assets in four different baskets, with different consequences for accounting, the trading book, the available for sale category, the loans & receivables and hold-to-maturity. Following a legal change last October, it became easier to reclassify assets into the hold-to-maturity category.

6

(7)  IFRS accounting rules require to value assets booked in “available for sale” at fair value (i.e. profits and losses are directly affecting equity capital). For “fair valued”: banks can chose three categories based on the availability of valuation input data: “marked to market”, “marked to models with observable inputs” and “market to model with unobservable inputs”.

7

(8)  Under both IFRS and US GAAP a debt security is considered impaired if, based on currently available evidence, there is a reasonable expectation that not all due interest and principal will be recovered.

8

(9)  This is because a dollar today has not the same value as a dollar paid in the future.

9

(10)  This relates to 26 January 2009 as risk weights of the portfolio fluctuate.

10

(11)  3 % discount rate;

11

(12)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

12

(13)  net present value of flows from the state to ING.

13

(14)  3 % discount rate;

14

(15)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

15

(16)  net present value of flows from the state to ING.

16

(17)  [...]

17

(18)  See in principle Joined Cases T-132/96 and T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG v Commission [1999] ECR II-3663, paragraph 167. Confirmed in the Commission’s decisions in Case C 47/1996 Crédit Lyonnais (OJ L 221, 8.8.1998, p. 28, point 10.1), Case C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (OJ L 116, 4.5.2005, p. 1, paragraphs 153 et seq.) and Case C 50/2006 BAWAG, not yet published, paragraph 166. See Commission decision of 5 December 2007 in Case NN 70/2007 Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008, p. 1), Commission decision of 30 April 2008 in Case NN 25/2008 Rescue aid for WestLB (OJ C 189, 26.7.2008, p. 3), and Commission decision of 4 June 2008 in Case C 9/2008 Sachsen LB, not yet published.

18

Freistaat Sachsen and Volkswagen AG

Commission

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

et seq

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid for WestLB

Sachsen LB

(19)  Commission Communication on The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270 of 25.10.2008, p. 8.

19

(20)  For a first application: Cf Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 Dexia, not yet published.

20

Dexia

(21)  To be categorized in baskets in line with Annex 3 of the IAC.

21

(22)  Footnote 15 of the IAC.

22

(23)  IAC, Footnote 11.

23

(24)  8 % is equal to the minimum own capital requirements.

24

(25)  The Commission has taken similar decisions. For instance in Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 point 77, Dexia, not yet published, where it approved only some elements of compatibility. Similarly in Decision of 24.4.2007 in case NN 15/2006 (C13/2007), New Interline, OJ 2007 C 120/12, the Commission approved a rescue aid for six months and opened on the same rescuer aid thereafter.

25

Dexia

New Interline

---

JINÉ AKTY

Komise

| 11.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/24

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality

2009/C 158/07

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 509/2006. Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZÁPIS ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA“

č. ES: PL-TSG-007-0047-05.12.2006

1.   Název a adresa skupiny žadatelů:

Název: Związek „Polskie Mięso”

Adresa:

| ul. Chałubińskiego 8 |
| --- |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel. +48 228302657

Fax +48 228301648

E-mail: info@polskie-mieso.pl

2.   Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3.   Specifikace produktu:

3.1   Název, který má být zapsán/názvy, které mají být zapsány (článek 2 nařízení (ES) č. 1216/2007):

„Kiełbasa jałowcowa“

3.2   Jedná se o název, který:

 je zvláštní sám o sobě

Image

Název „kiełbasa jałowcowa“ (česky „jalovcová klobása“) vyjadřuje zvláštní povahu produktu, jež souvisí především s jeho výjimečnou chutí a vůní. Těchto vlastností se dosáhne tak, že se při výrobě používají jednak plody keře jalovce (Juniperus), drcené již před přidáním do masné suroviny, jednak větvičky jalovce využívané během uzení.

3.3   Žádáte o výhradu názvu podle čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 509/2006:

 Zápis s výhradou názvu

Image

3.4   Druh produktu:

| Třída 1.2 – | Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) |
| --- | --- |

Třída 1.2 –

Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.5   Popis zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1 (čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1216/2007):

„Jalovcová klobása“ je rovnoměrně vrásčitá točená klobása. Má specifický kruhovitý tvar bez vnějších podélných hlubokých rýh. Existují dvě velikosti klobásy:

| — | malý kruh v přírodních střívkách o průměru nad 32 mm a hmotnosti cca 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

malý kruh v přírodních střívkách o průměru nad 32 mm a hmotnosti cca 0,5 kg,

| — | velký kruh v bílkovinných střívkách o průměru 36 mm a hmotnosti cca 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

velký kruh v bílkovinných střívkách o průměru 36 mm a hmotnosti cca 0,8 kg.

Klobása má rovnoměrně po celém povrchu tmavě hnědou barvu, typickou pro silně uzený produkt.

Konzistence a „hmatový vjem“ se vyznačují suchým povrchem točené klobásy, jenž je rovnoměrně vrásčitý a současně hladký, a střívkem těsně přiléhajícím k náplni.

Typická chutnost a křehkost se získá díky vybrané surovině, koření a přísadám (zejména jalovci) i díky přírodnímu uzení během výroby.

Chemické složení:

| — | obsah bílkovin – nejméně 15,0 % |
| --- | --- |

—

obsah bílkovin – nejméně 15,0 %

| — | obsah vody – nejvýše 60,0 % |
| --- | --- |

—

obsah vody – nejvýše 60,0 %

| — | obsah tuku – nejvýše 35,0 % |
| --- | --- |

—

obsah tuku – nejvýše 35,0 %

| — | obsah soli – nejvýše 3,5 % |
| --- | --- |

—

obsah soli – nejvýše 3,5 %

| — | obsah dusičnanů (III) a dusičnanů (V) v přepočtu na NaNO2 – nejvýše 0,0125 % |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanů (III) a dusičnanů (V) v přepočtu na NaNO2 – nejvýše 0,0125 %

Takto nastavené hodnoty v rámci chemického složení zajišťují tradiční kvalitu výrobku. Výtěžnost hotového výrobku v poměru k použitým masným surovinám činí 75 % (+/– 3 %).

3.6   Popis metody produkce zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1 (čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1216/2007):

Složení

| | Maso (100 kg suroviny):






  — | vepřové maso tř. I s obsahem tuku do 15 % – 20 kg |
| --- | --- | --- |

Maso (100 kg suroviny):

—

vepřové maso tř. I s obsahem tuku do 15 % – 20 kg

| — | vepřové maso tř. IIA s obsahem tuku do 20 % – 50 kg |
| --- | --- |

—

vepřové maso tř. IIA s obsahem tuku do 20 % – 50 kg

| — | vepřové maso tř. III – šlachovité maso s obsahem tuku do 25 % – 20 kg |
| --- | --- |

—

vepřové maso tř. III – šlachovité maso s obsahem tuku do 25 % – 20 kg

| — | kousky tuhého tuku – 10 kg |
| --- | --- |

—

kousky tuhého tuku – 10 kg

Až 50 % vepřového masa tř. IIA nebo vepřového masa tř. III lze nahradit masem hovězím.

| | Přísady (na 100 kg masa):






  — | černý pepř – 0,17 kg |
| --- | --- | --- |

Přísady (na 100 kg masa):

—

černý pepř – 0,17 kg

| — | jalovec – 0,12 kg |
| --- | --- |

—

jalovec – 0,12 kg

| — | cukr – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukr – 0,20 kg

| | Ostatní:






  — | solicí směs (na základě směsi jedlé soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2) – cca 2 kg |
| --- | --- | --- |

Ostatní:

—

solicí směs (na základě směsi jedlé soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2) – cca 2 kg

Krmení v rámci produkce vepřového masa určeného k výrobě ‚jalovcové klobásy‘

Krmení souvisí se sádelno-masným výkrmem. Cílem je vyprodukovat prasata o hmotnosti těla do 120 kg, jež se vyznačují obsahem vnitrosvalového tuku vyšším než 3 %.

| — | Vykrmují se pomalu rostoucí plemena, díky čemuž se při odpovídajícím výkrmu podaří docílit požadovaného obsahu vnitrosvalového tuku. Plemena k výkrmu nemají gen RN- a četnost výskytu genu RYR 1T u prasat dosahuje 20 %. |
| --- | --- |

—

Vykrmují se pomalu rostoucí plemena, díky čemuž se při odpovídajícím výkrmu podaří docílit požadovaného obsahu vnitrosvalového tuku. Plemena k výkrmu nemají gen RN- a četnost výskytu genu RYR 1T u prasat dosahuje 20 %.

| — | Výkrm se provádí ve třech fázích: 1. fáze do cca 60 kg, 2. fáze do cca 90 kg a 3. fáze do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Výkrm se provádí ve třech fázích: 1. fáze do cca 60 kg, 2. fáze do cca 90 kg a 3. fáze do 120 kg.

| — | K výkrmu zvířat do hmotnosti těla cca 90 kg se používají dva druhy směsí. Směsi (dávky) obsahují: |
| --- | --- |

—

K výkrmu zvířat do hmotnosti těla cca 90 kg se používají dva druhy směsí. Směsi (dávky) obsahují:

| — | energetické složky: obilný šrot – pšeničný, ječmenný, žitný, ovesný, pšenično-žitný nebo kukuřičný; kukuřičný šrot a šrot z nahých odrůd ovsa tvoří nejvýše 30 % směsi, |
| --- | --- |

—

energetické složky: obilný šrot – pšeničný, ječmenný, žitný, ovesný, pšenično-žitný nebo kukuřičný; kukuřičný šrot a šrot z nahých odrůd ovsa tvoří nejvýše 30 % směsi,

| — | bílkovinné složky: šrot z lupiny, bobů a hrachu, sójový extrahovaný šrot, řepkový extrahovaný šrot, řepková semínka, krmné kvasnice či sušená zelená píce. |
| --- | --- |

—

bílkovinné složky: šrot z lupiny, bobů a hrachu, sójový extrahovaný šrot, řepkový extrahovaný šrot, řepková semínka, krmné kvasnice či sušená zelená píce.

| — | Směsi (dávky) pro zvířata s hmotností 90–120 kg obsahují: |
| --- | --- |

—

Směsi (dávky) pro zvířata s hmotností 90–120 kg obsahují:

| — | energetické složky: pšeničný, ječmenný, žitný a pšenično-žitný šrot. Směsi (dávky) nesmějí obsahovat kukuřičný šrot ani šrot z nahých odrůd ovsa. |
| --- | --- |

—

energetické složky: pšeničný, ječmenný, žitný a pšenično-žitný šrot. Směsi (dávky) nesmějí obsahovat kukuřičný šrot ani šrot z nahých odrůd ovsa.

| — | bílkovinné složky: šroty z luštěnin (lupiny, boby, hrách), sójový extrahovaný šrot, řepková semínka, řepkový extrahovaný šrot a sušená zelená píce. |
| --- | --- |

—

bílkovinné složky: šroty z luštěnin (lupiny, boby, hrách), sójový extrahovaný šrot, řepková semínka, řepkový extrahovaný šrot a sušená zelená píce.

| — | Po celý průběh výkrmu nesmějí směsi a dávky obsahovat: rostlinné oleje, krmiva zvířecího původu – sušené mléko, sušenou syrovátku, rybí moučku. |
| --- | --- |

—

Po celý průběh výkrmu nesmějí směsi a dávky obsahovat: rostlinné oleje, krmiva zvířecího původu – sušené mléko, sušenou syrovátku, rybí moučku.

| — | Množství metabolické energie ve směsích ve všech fázích výkrmu činí 12 až 13 MJ EM/kg směsi. Obsah bílkovin ve směsích činí v 1. fázi výkrmu přibližně 16–18 %, ve 2. fázi výkrmu 15–16 % a ve 3. fázi výkrmu zhruba 14 %. |
| --- | --- |

—

Množství metabolické energie ve směsích ve všech fázích výkrmu činí 12 až 13 MJ EM/kg směsi. Obsah bílkovin ve směsích činí v 1. fázi výkrmu přibližně 16–18 %, ve 2. fázi výkrmu 15–16 % a ve 3. fázi výkrmu zhruba 14 %.

| — | Dávky pro krmná prasata musí tvořit pouze jadrné směsi nebo jadrné směsi a objemová krmiva – brambory a zelená píce. |
| --- | --- |

—

Dávky pro krmná prasata musí tvořit pouze jadrné směsi nebo jadrné směsi a objemová krmiva – brambory a zelená píce.

Fáze výroby „jalovcové klobásy“

| Fáze 1 | Nařezání všech masných surovin na stejné, zhruba 5 cm kousky masa. |
| --- | --- |

Fáze 1

Nařezání všech masných surovin na stejné, zhruba 5 cm kousky masa.

| Fáze 2 | Tradiční nasolování (suché) pod dobu přibližně 48 hodin za použití solicí směsi. |
| --- | --- |

Fáze 2

Tradiční nasolování (suché) pod dobu přibližně 48 hodin za použití solicí směsi.

| Fáze 3 | Mechanické zpracování: rozmělnění masa tř. I na zhruba 20 mm kousky, rozmělnění masa tř. IIA na zhruba 8 mm kousky, rozmělnění masa tř. III na zhruba 3 mm kousky a následné kutrování s přidáním 5 kg ledu. |
| --- | --- |

Fáze 3

Mechanické zpracování: rozmělnění masa tř. I na zhruba 20 mm kousky, rozmělnění masa tř. IIA na zhruba 8 mm kousky, rozmělnění masa tř. III na zhruba 3 mm kousky a následné kutrování s přidáním 5 kg ledu.

| Fáze 4 | Promíchání všech masných surovin a přidání koření a přísad: černého pepře, cukru, jalovce drceného bezprostředně před přidáním do směsi. |
| --- | --- |

Fáze 4

Promíchání všech masných surovin a přidání koření a přísad: černého pepře, cukru, jalovce drceného bezprostředně před přidáním do směsi.

| Fáze 5 | Plnění do přírodních vepřových střev o průměru větším než 32 mm nebo bílkovinných střívek o průměru 36 mm, přetáčení klobásy a její tvarování do kruhu. Dva druhy střívek se používají pro výrobu dvou velikostí klobásy:






  — | menší kruhy v tenkých vepřových střevech o hmotnosti 0,5 kg, |
| --- | --- | --- |

Fáze 5

Plnění do přírodních vepřových střev o průměru větším než 32 mm nebo bílkovinných střívek o průměru 36 mm, přetáčení klobásy a její tvarování do kruhu. Dva druhy střívek se používají pro výrobu dvou velikostí klobásy:

—

menší kruhy v tenkých vepřových střevech o hmotnosti 0,5 kg,

| — | větší kruhy v bílkovinných střívkách o hmotnosti 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

větší kruhy v bílkovinných střívkách o hmotnosti 0,8 kg.

| Fáze 6 | Uložení na 2 hodiny při teplotě nepřesahující 30 °C. Úvodní sušení povrchu, „rozložení“ jednotlivých složek uvnitř klobásy. |
| --- | --- |

Fáze 6

Uložení na 2 hodiny při teplotě nepřesahující 30 °C. Úvodní sušení povrchu, „rozložení“ jednotlivých složek uvnitř klobásy.

| Fáze 7 | Sušení povrchu a následné uzení teplým kouřem (přibližně 120 minut), dokud nebude dosaženo požadované barvy, následuje pečení do dosažení teploty uvnitř klobásy nejméně 70 °C. |
| --- | --- |

Fáze 7

Sušení povrchu a následné uzení teplým kouřem (přibližně 120 minut), dokud nebude dosaženo požadované barvy, následuje pečení do dosažení teploty uvnitř klobásy nejméně 70 °C.

| Fáze 8 | Ochlazování po dobu 24 hodin. |
| --- | --- |

Fáze 8

Ochlazování po dobu 24 hodin.

| Fáze 9 | Uzení studeným kouřem za použití bukových štěpků a jalovcových větviček (cca 120 minut) a následné sušení při teplotě 14–18 °C po dobu 3–5 dní, až bude dosaženo výtěžnosti 75 % (+/– 3 %). |
| --- | --- |

Fáze 9

Uzení studeným kouřem za použití bukových štěpků a jalovcových větviček (cca 120 minut) a následné sušení při teplotě 14–18 °C po dobu 3–5 dní, až bude dosaženo výtěžnosti 75 % (+/– 3 %).

3.7   Zvláštní povaha zemědělského produktu nebo potraviny (čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1216/2007):

Zvláštní povaha „jalovcové klobásy“ vyplývá z několika vlastností typických pro tento produkt:

| — | křehkost a specifičnost masa, |
| --- | --- |

—

křehkost a specifičnost masa,

| — | vynikající chuť a vůně, |
| --- | --- |

—

vynikající chuť a vůně,

| — | jednotný tvar. |
| --- | --- |

—

jednotný tvar.

Křehkost, šťavnatost a specifičnost masa

Hlavní složkou „jalovcové klobásy“, jež má vliv na její zvláštní povahu, je vepřové maso z pomalu rostoucích plemen prasat, která jsou vykrmována do cca 120 kg hmotnosti těla a mají genetické vlastnosti popsané v bodě 3.6. Při dodržení těchto požadavků se získá obsah vnitrosvalového tuku větší než 3 %, což masu zajistí odpovídající chuťové a technologické hodnoty, jež jsou pro výrobu „jalovcové klobásy“ nezbytné. Použitím této suroviny a dodržením tradičního způsoby výroby se zvláštním ohledem na jednotlivé fáze, tj. kutrování, nasolování a uzení, je zajištěna vynikající křehkost a šťavnatost „jalovcové klobásy“.

Výjimečná chuť a vůně

Zvláštní povaha „jalovcové klobásy“ souvisí především s její výjimečnou chutí a vůní, jichž se dosáhne díky použití plodů keře jalovce (Juniperus) při výrobě. Drcení jalovce bezprostředně před začátkem výroby posiluje charakteristickou chuť klobásy a ovlivňuje její zvláštní povahu. Díky uzení kouřem z jalovcového dřeva se chuť doplňuje a umocňuje se vynikající vůně.

Jednotný tvar

Mezi jinými klobásami se „jalovcová klobása“ odlišuje svým tvarem. Tato klobása se prodává výhradně ve dvou velmi blízkých podobách, díky čemuž ji spotřebitelé snadno poznají. „Jalovcová klobása“ je rovnoměrně vrásčitá točená klobása. Má specifický kruhovitý tvar bez vnějších podélných hlubokých rýh.

3.8   Tradiční povaha zemědělského produktu nebo potraviny (čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1216/2007):

Tradiční suroviny

| 1. | Jalovec (Juniperus):
  „Spalováním jalovcového dřeva se uvolňuje příjemná aromatická vůně“, popisuje jednu z užitečných vlastností tohoto keře, na území Polska značně rozšířeného, Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (Velká všeobecná ilustrovaná encyklopedie) z roku 1903. Tato publikace rovněž uvádí, že „větvičky, třísky, bobule jsou vyhledávaným topivem pro uzení masa; jalovcové topivo dodává uzeninám znamenitou chuť a vůni.“ Z dokumentů z druhé poloviny 19. století vyplývá, že již tehdy se jalovec používal jako přísada či složka potravin a masných výrobků. V knize Encyklopedyja Powszechna (Všeobecná encyklopedie, Varšava 1863) se píše: „Bobule jalovce mají kořeněnou hořko-sladkou chuť a příjemnou vůni; jako koření (...) jsou všeobecně známé.“ Ke sjednocení metody výroby klobásy (použití plodů jalovce a uzení kouřem z jalovcového dřeva) došlo v Polsku již na přelomu 40. a 50. let 20. století, jak uvádí článek Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku („Regulace sortimentu uzenin na trhu“) v odvětvovém časopise Gospodarka Mięsna („Masné hospodářství“, 1954, č. 3). |
| --- | --- |

1.

Jalovec (Juniperus):

„Spalováním jalovcového dřeva se uvolňuje příjemná aromatická vůně“, popisuje jednu z užitečných vlastností tohoto keře, na území Polska značně rozšířeného, Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (Velká všeobecná ilustrovaná encyklopedie) z roku 1903. Tato publikace rovněž uvádí, že „větvičky, třísky, bobule jsou vyhledávaným topivem pro uzení masa; jalovcové topivo dodává uzeninám znamenitou chuť a vůni.“ Z dokumentů z druhé poloviny 19. století vyplývá, že již tehdy se jalovec používal jako přísada či složka potravin a masných výrobků. V knize Encyklopedyja Powszechna (Všeobecná encyklopedie, Varšava 1863) se píše: „Bobule jalovce mají kořeněnou hořko-sladkou chuť a příjemnou vůni; jako koření (...) jsou všeobecně známé.“ Ke sjednocení metody výroby klobásy (použití plodů jalovce a uzení kouřem z jalovcového dřeva) došlo v Polsku již na přelomu 40. a 50. let 20. století, jak uvádí článek Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku („Regulace sortimentu uzenin na trhu“) v odvětvovém časopise Gospodarka Mięsna („Masné hospodářství“, 1954, č. 3).

| 2. | Vepřové maso:
  Maso prasat chovaných za účelem výroby „jalovcové klobásy“ se musí vyznačovat obsahem vnitrosvalového tuku vyšším než 3 %, tzv. mramorovostí, díky níž má produkt požadovanou křehkost, šťavnatost a výbornou chuť. Použití takového masa má jednoznačně vliv na kvalitu konečného produktu a na jeho zvláštní povahu a je v souladu s tradičním způsobem výroby. |
| --- | --- |

2.

Vepřové maso:

Maso prasat chovaných za účelem výroby „jalovcové klobásy“ se musí vyznačovat obsahem vnitrosvalového tuku vyšším než 3 %, tzv. mramorovostí, díky níž má produkt požadovanou křehkost, šťavnatost a výbornou chuť. Použití takového masa má jednoznačně vliv na kvalitu konečného produktu a na jeho zvláštní povahu a je v souladu s tradičním způsobem výroby.

Tradiční způsob výroby a tradiční složení

Uzení je způsob konzervování masa a nejobvyklejším způsobem uzení bylo pálení jalovce. Dovídáme se o tom mj. ze staropolských rukopisných památek, např. ze zápisků správce (jméno se nedochovalo) šlechtického statku z 80. let 18. století, které obsahují recepty na výrobu uzenin (rukopis uložený v hlavním archívu starých písemností ve Varšavě – Archiwum Główne Akt Dawnych, AGAD, zespół arch: „Zbiór z Muzeum Narodowego“, sygn. 1249). O popularitě uzení na jalovcovém dřevu se lze dočíst v popisu šlechtické snídaně v eposu Pan Tadeáš (Pan Tadeusz, 1834) od polského národního básníka Adama Mickiewicze: „Všechny (uzeniny) jsou výborné, všechny jsou domácí, uzené v komíně jalovcovým kouřem.“

Tradiční kořenění a uzení jalovcem se rozvíjelo v místních a regionálních variantách, které se různily nejen technologickými detaily, ale někdy i druhem použitého masa. W. Łęg ve své práci Z doświadczeń przy produkcji wędlin („Ze zkušeností při výrobě uzenin“, Gospodarka Mięsna, 1953, č. 6) popisuje, že při výrobě „jalovcové klobásy“ se experimentovalo s divočinou (zaječí a kančí maso s přídavkem vepřového). Takové klobásy chutnaly jinak, ale základ receptury (prokládání a uzení jalovcem) byl i nadále všude stejný. Takto odborník v masném odvětví, cestující po oblasti Kurpie, popsal v práci Wiejskie wędliny regionalne („Venkovské regionální uzeniny“, Gospodarka Mięsna, 1950, č. 7–8) tamní variantu „jalovcové klobásy“: „Klobása z okolí Myszyńce v oblasti Kurpie, klobása uzená kouřem z jalovce a s jalovcovými zrnky uvnitř. Suchá, s výbornou zvláštní vůní a chutí.“

Po roce 1945 bylo v souladu s doktrínou centrálně plánovaného hospodářství zahájeno budování masného průmyslu založeného na velkých masokombinátech. V zájmu kvality a chuťových vlastností došlo ke standardizaci výrobků a byly zavedeny technologické normy vycházející z tradičních receptur. „Jalovcová klobása“ se jako název výrobku objevuje v předpisech z roku 1947 a 1948, které upravují obchod s potravinami. V roce 1954 byla zavedena jednotná norma „jalovcové klobásy“, jež byla následně rozpracována v normě Centrály masného průmyslu z roku 1964 (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Varšava 1964), na které se tato žádost zakládá.

Cílem těchto norem bylo dbát o co nejvyšší kvalitu „jalovcové klobásy“. Ačkoliv norma, o níž se opírá tato žádost, není v současnosti závazná, představují její ustanovení v rámci výroby „jalovcové klobásy“ nadále nejvyšší standardy.

3.9   Minimální požadavky a postupy pro kontrolu zvláštní povahy (článek 4 nařízení (ES) č. 1216/2007):

S ohledem na zvláštní povahu „jalovcové klobásy“ je třeba kontrolovat zejména:

| 1) | kvalitu suroviny používané k produkci (vepřové maso, koření), včetně:






  — | kontroly technologických vlastností masa, |
| --- | --- | --- |

1)

kvalitu suroviny používané k produkci (vepřové maso, koření), včetně:

—

kontroly technologických vlastností masa,

| — | druhu výkrmu, |
| --- | --- |

—

druhu výkrmu,

| — | délky nasolení, |
| --- | --- |

—

délky nasolení,

| — | koření a přísad použitých k výrobě „jalovcové klobásy“ a jejich množství. |
| --- | --- |

—

koření a přísad použitých k výrobě „jalovcové klobásy“ a jejich množství.

| 2) | uzení „jalovcové klobásy“
  Během kontroly je třeba dohlédnout na:






  — | dodržení teploty tradičního uzení teplým kouřem a teploty, na kterou se maso zahřívá, |
| --- | --- | --- |

2)

uzení „jalovcové klobásy“

Během kontroly je třeba dohlédnout na:

—

dodržení teploty tradičního uzení teplým kouřem a teploty, na kterou se maso zahřívá,

| — | dodržení délky a teploty opakovaného uzení studeným kouřem, |
| --- | --- |

—

dodržení délky a teploty opakovaného uzení studeným kouřem,

| — | používání bukových štěpků a jalovcových větviček při uzení studeným kouřem. |
| --- | --- |

—

používání bukových štěpků a jalovcových větviček při uzení studeným kouřem.

| 3) | kvalitu hotového výrobku:






  — | obsah bílkovin, |
| --- | --- | --- |

3)

kvalitu hotového výrobku:

—

obsah bílkovin,

| — | obsah vody, |
| --- | --- |

—

obsah vody,

| — | obsah tuku, |
| --- | --- |

—

obsah tuku,

| — | obsah chloridu sodného, |
| --- | --- |

—

obsah chloridu sodného,

| — | obsah dusičnanů (III) a dusičnanů (V), |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanů (III) a dusičnanů (V),

| — | chuť a vůni. |
| --- | --- |

—

chuť a vůni.

| 4) | tvar produktu |
| --- | --- |

4)

tvar produktu

Frekvence kontrol

Kontrolu výše uvedených fází je třeba provádět jednou za dva měsíce. Pokud budou všechny fáze probíhat podle pravidel, je možné frekvenci omezit na dvě kontroly ročně.

Pokud se vyskytnou v jedné fázi nesrovnalosti, je třeba kontrolu této fáze provádět častěji (jednou za dva měsíce). Ostatní fáze mohou být nadále kontrolovány jednou za půl roku.

4.   Orgány nebo subjekty ověřující soulad se specifikací produktu:

4.1   Název a adresa:

Název: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

| ul. Wspólna 30 |
| --- |
| 00-930 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Wspólna 30

00-930 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226232901

Fax +48 226232099

E-mail: —

Image veřejný  soukromý

4.2   Zvláštní úkoly orgánu nebo subjektu:

Výše uvedený kontrolní orgán odpovídá za kontrolu celé specifikace.

---