# Επίσημη Εφημερίδα C 165/2009

| | ISSN 1725-2415
  doi:10.3000/17252415.C_2009.165.ell |
| --- | --- |
| Επίσημη Εφημερίδα
  της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165 |
| | |
| Έκδοση στην ελληνική γλώσσα | Ανακοινώσεις και Πληροφορίες | 52ό έτος17 Ιουλίου 2009 |

ISSN 1725-2415

doi:10.3000/17252415.C_2009.165.ell

Επίσημη Εφημερίδα

της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165

Έκδοση στην ελληνική γλώσσα

Ανακοινώσεις και Πληροφορίες

52ό έτος17 Ιουλίου 2009

---

| Ανακοίνωση αριθ | Περιεχόμενα | Σελίδα |
| --- | --- | --- |
| | II   Ανακοινώσεις |
| | ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΕΙΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 165/01 | Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ — Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Μη διατύπωση αντιρρήσεων σχετικά με κοινοποιηθείσα συγκέντρωση (Υπόθεση COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Ανακοίνωση αριθ

Περιεχόμενα

Σελίδα

II   Ανακοινώσεις

ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΕΙΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

2009/C 165/01

Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ — Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Μη διατύπωση αντιρρήσεων σχετικά με κοινοποιηθείσα συγκέντρωση (Υπόθεση COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Πληροφορίες |
| --- | --- |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 165/03 | Ισοτιμίες του ευρώ | 4 |
| 2009/C 165/04 | Τελική έκθεση του συμβούλου ακροάσεων στην υπόθεση COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Εκκαθάριση και διακανονισμός) [δυνάμει του άρθρου 15 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ) της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα του συμβούλου ακροάσεων σε ορισμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21] | 5 |
| 2009/C 165/05 | Περίληψη απόφασης της Επιτροπής, της 2ας Ιουνίου 2004, σχετικά με διαδικασία βάσει του άρθρου 82 της συνθήκης ΕΚ [Υπόθεση COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement) (Εκκαθάριση και διακανονισμός)] [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2004) 1958] | 7 |

IV   Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

2009/C 165/03

Ισοτιμίες του ευρώ

4

2009/C 165/04

Τελική έκθεση του συμβούλου ακροάσεων στην υπόθεση COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Εκκαθάριση και διακανονισμός) [δυνάμει του άρθρου 15 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ) της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα του συμβούλου ακροάσεων σε ορισμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

[δυνάμει του άρθρου 15 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ) της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα του συμβούλου ακροάσεων σε ορισμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

5

2009/C 165/05

Περίληψη απόφασης της Επιτροπής, της 2ας Ιουνίου 2004, σχετικά με διαδικασία βάσει του άρθρου 82 της συνθήκης ΕΚ [Υπόθεση COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement) (Εκκαθάριση και διακανονισμός)] [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2004) 1958]

[κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2004) 1958]

7

| | V   Γνωστοποιήσεις |
| --- | --- |
| | ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ |
| | Επιτροπή |
| 2009/C 165/06 | Κρατική ενίσχυση — Ουγγαρία — Κρατικής ενίσχυσης C 14/09 (πρώην NN 17/09) — Δυνητική ενίσχυση στο Péti Nitrogénművek — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  ) | 12 |

V   Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Επιτροπή

2009/C 165/06

Κρατική ενίσχυση — Ουγγαρία — Κρατικής ενίσχυσης C 14/09 (πρώην NN 17/09) — Δυνητική ενίσχυση στο Péti Nitrogénművek — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ |

---

(1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ

1

| EL | |
| --- | --- |

EL

---

II Ανακοινώσεις

ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΕΙΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/1

---

Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ

Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 165/01

| Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Αριθμός αναφοράς κρατικής ενίσχυσης | N 617/08 |
| Κράτος μέλος | Δανία |
| Περιφέρεια | — |
| Τίτλος (ή/και όνομα του δικαιούχου) | Technology Transfer Institues |
| Νομική βάση | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Είδος μέτρου | Καθεστώς Ενισχύσεων |
| Στόχος | Έρευνα και Ανάπτυξη |
| Είδος ενίσχυσης | Άμεση επιχορήγηση |
| Προϋπολογισμός | Προβλεπόμενη ετήσια δαπάνη: 130 εκατ. DKK; Προβλεπόμενη συνολική ενίσχυση 780 εκατ. DKK |
| Ένταση | 50 % |
| Διάρκεια | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Κλάδοι της οικονομίας | Όλοι οι κλάδοι |
| Όνομα και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής | — |
| Λοιπές πληροφορίες | Μέτρο που δεν συνιστά ενίσχυση |

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης

8.6.2009

Αριθμός αναφοράς κρατικής ενίσχυσης

N 617/08

Κράτος μέλος

Δανία

Περιφέρεια

—

Τίτλος (ή/και όνομα του δικαιούχου)

Technology Transfer Institues

Νομική βάση

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Είδος μέτρου

Καθεστώς Ενισχύσεων

Στόχος

Έρευνα και Ανάπτυξη

Είδος ενίσχυσης

Άμεση επιχορήγηση

Προϋπολογισμός

Προβλεπόμενη ετήσια δαπάνη: 130 εκατ. DKK; Προβλεπόμενη συνολική ενίσχυση 780 εκατ. DKK

Ένταση

50 %

Διάρκεια

1.1.2009-31.12.2014

Κλάδοι της οικονομίας

Όλοι οι κλάδοι

Όνομα και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής

—

Λοιπές πληροφορίες

Μέτρο που δεν συνιστά ενίσχυση

Το κείμενο της απόφασης στην (στις) αυθεντική(-ές) γλώσσα(-ες), χωρίς τα εμπιστευτικά στοιχεία, είναι διαθέσιμο στη διεύθυνση:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Αριθμός αναφοράς κρατικής ενίσχυσης | N 53/09 |
| Κράτος μέλος | Ισπανία |
| Περιφέρεια | — |
| Τίτλος (ή/και όνομα του δικαιούχου) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Νομική βάση | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Είδος μέτρου | Καθεστώς Ενισχύσεων |
| Στόχος | Απασχόληση |
| Είδος ενίσχυσης | Μείωση εισφορών κοινωνικής ασφάλισης |
| Προϋπολογισμός | Προβλεπόμενη συνολική ενίσχυση 0,13 εκατ. EUR |
| Ένταση | — |
| Διάρκεια | μέχρι τις 1.6.2011 |
| Κλάδοι της οικονομίας | Μεταποιητική βιομηχανία |
| Όνομα και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Λοιπές πληροφορίες | — |

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης

6.7.2009

Αριθμός αναφοράς κρατικής ενίσχυσης

N 53/09

Κράτος μέλος

Ισπανία

Περιφέρεια

—

Τίτλος (ή/και όνομα του δικαιούχου)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Νομική βάση

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Είδος μέτρου

Καθεστώς Ενισχύσεων

Στόχος

Απασχόληση

Είδος ενίσχυσης

Μείωση εισφορών κοινωνικής ασφάλισης

Προϋπολογισμός

Προβλεπόμενη συνολική ενίσχυση 0,13 εκατ. EUR

Ένταση

—

Διάρκεια

μέχρι τις 1.6.2011

Κλάδοι της οικονομίας

Μεταποιητική βιομηχανία

Όνομα και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής

Servicio Público de Empleo Estatal

Λοιπές πληροφορίες

—

Το κείμενο της απόφασης στην (στις) αυθεντική(-ές) γλώσσα(-ες), χωρίς τα εμπιστευτικά στοιχεία, είναι διαθέσιμο στη διεύθυνση:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/3

---

Μη διατύπωση αντιρρήσεων σχετικά με κοινοποιηθείσα συγκέντρωση

(Υπόθεση COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 165/02

Στις 9 Ιουλίου 2009, η Επιτροπή αποφάσισε να μη διατυπώσει αντιρρήσεις σχετικά με την ανωτέρω κοινοποιηθείσα συγκέντρωση και να την χαρακτηρίσει συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά. Η απόφαση αυτή βασίζεται στο άρθρο 6 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου. Το πλήρες κείμενο της απόφασης διατίθεται μόνον στα αγγλική και θα δημοσιοποιηθεί χωρίς τα επιχειρηματικά απόρρητα στοιχεία τα οποία ενδέχεται να περιέχει. Θα διατίθεται:

| — | από τη σχετική με τις συγκεντρώσεις ενότητα του δικτυακού τόπου για τον ανταγωνισμό της Επιτροπής (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). O δικτυακός αυτός τόπος παρέχει διάφορα μέσα που βοηθούν στον εντοπισμό μεμονωμένων αποφάσεων για συγκεντρώσεις όπως ευρετήρια επιχειρήσεων, αριθμών υποθέσεων, και ημερομηνιών και τομεακά ευρετήρια, |
| --- | --- |

—

από τη σχετική με τις συγκεντρώσεις ενότητα του δικτυακού τόπου για τον ανταγωνισμό της Επιτροπής (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). O δικτυακός αυτός τόπος παρέχει διάφορα μέσα που βοηθούν στον εντοπισμό μεμονωμένων αποφάσεων για συγκεντρώσεις όπως ευρετήρια επιχειρήσεων, αριθμών υποθέσεων, και ημερομηνιών και τομεακά ευρετήρια,

| — | σε ηλεκτρονική μορφή στον δικτυακό τόπο EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) με αριθμό εγγράφου 32009M5513. Ο δικτυακός τόπος EUR-Lex αποτελεί την επιγραμμική πρόσβαση στην ευρωπαϊκή νομοθεσία. |
| --- | --- |

—

σε ηλεκτρονική μορφή στον δικτυακό τόπο EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) με αριθμό εγγράφου 32009M5513. Ο δικτυακός τόπος EUR-Lex αποτελεί την επιγραμμική πρόσβαση στην ευρωπαϊκή νομοθεσία.

---

IV Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Επιτροπή

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/4

---

Ισοτιμίες του ευρώ (1)

16 Ιουλίου 2009

2009/C 165/03

1 ευρώ =

| | Νομισματική μονάδα | Ισοτιμία |
| --- | --- | --- |
| USD | δολάριο ΗΠΑ | 1,4130 |
| JPY | ιαπωνικό γιεν | 132,63 |
| DKK | δανική κορόνα | 7,4456 |
| GBP | λίρα στερλίνα | 0,85910 |
| SEK | σουηδική κορόνα | 11,0135 |
| CHF | ελβετικό φράγκο | 1,5154 |
| ISK | ισλανδική κορόνα | |
| NOK | νορβηγική κορόνα | 9,0015 |
| BGN | βουλγαρικό λεβ | 1,9558 |
| CZK | τσεχική κορόνα | 25,861 |
| EEK | εσθονική κορόνα | 15,6466 |
| HUF | ουγγρικό φιορίνι | 272,82 |
| LTL | λιθουανικό λίτας | 3,4528 |
| LVL | λεττονικό λατ | 0,7005 |
| PLN | πολωνικό ζλότι | 4,2900 |
| RON | ρουμανικό λέι | 4,2313 |
| TRY | τουρκική λίρα | 2,1570 |
| AUD | αυστραλιανό δολάριο | 1,7582 |
| CAD | καναδικό δολάριο | 1,5787 |
| HKD | δολάριο Χονγκ Κονγκ | 10,9512 |
| NZD | νεοζηλανδικό δολάριο | 2,1852 |
| SGD | δολάριο Σιγκαπούρης | 2,0501 |
| KRW | νοτιοκορεατικό γουόν | 1 795,45 |
| ZAR | νοτιοαφρικανικό ραντ | 11,4575 |
| CNY | κινεζικό γιουάν | 9,6526 |
| HRK | κροατικό κούνα | 7,3270 |
| IDR | ινδονησιακή ρουπία | 14 305,53 |
| MYR | μαλαισιανό ρίγκιτ | 5,0465 |
| PHP | πέσο Φιλιππινών | 67,739 |
| RUB | ρωσικό ρούβλι | 44,9351 |
| THB | ταϊλανδικό μπατ | 48,130 |
| BRL | ρεάλ Βραζιλίας | 2,7279 |
| MXN | μεξικανικό πέσο | 19,1829 |
| INR | ινδική ρουπία | 68,7710 |

Νομισματική μονάδα

Ισοτιμία

USD

δολάριο ΗΠΑ

1,4130

JPY

ιαπωνικό γιεν

132,63

DKK

δανική κορόνα

7,4456

GBP

λίρα στερλίνα

0,85910

SEK

σουηδική κορόνα

11,0135

CHF

ελβετικό φράγκο

1,5154

ISK

ισλανδική κορόνα

NOK

νορβηγική κορόνα

9,0015

BGN

βουλγαρικό λεβ

1,9558

CZK

τσεχική κορόνα

25,861

EEK

εσθονική κορόνα

15,6466

HUF

ουγγρικό φιορίνι

272,82

LTL

λιθουανικό λίτας

3,4528

LVL

λεττονικό λατ

0,7005

PLN

πολωνικό ζλότι

4,2900

RON

ρουμανικό λέι

4,2313

TRY

τουρκική λίρα

2,1570

AUD

αυστραλιανό δολάριο

1,7582

CAD

καναδικό δολάριο

1,5787

HKD

δολάριο Χονγκ Κονγκ

10,9512

NZD

νεοζηλανδικό δολάριο

2,1852

SGD

δολάριο Σιγκαπούρης

2,0501

KRW

νοτιοκορεατικό γουόν

1 795,45

ZAR

νοτιοαφρικανικό ραντ

11,4575

CNY

κινεζικό γιουάν

9,6526

HRK

κροατικό κούνα

7,3270

IDR

ινδονησιακή ρουπία

14 305,53

MYR

μαλαισιανό ρίγκιτ

5,0465

PHP

πέσο Φιλιππινών

67,739

RUB

ρωσικό ρούβλι

44,9351

THB

ταϊλανδικό μπατ

48,130

BRL

ρεάλ Βραζιλίας

2,7279

MXN

μεξικανικό πέσο

19,1829

INR

ινδική ρουπία

68,7710

---

(1)  Πηγή: Ισοτιμίες αναφοράς που δημοσιεύονται από την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα.

---

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/5

---

Τελική έκθεση του συμβούλου ακροάσεων στην υπόθεση COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream

(Εκκαθάριση και διακανονισμός)

[δυνάμει του άρθρου 15 της απόφασης της Επιτροπής (2001/462/ΕΚ, ΕΚΑΧ) της 23ης Μαΐου 2001, σχετικά με τα καθήκοντα του συμβούλου ακροάσεων σε ορισμένες διαδικασίες ανταγωνισμού — ΕΕ L 162 της 19.6.2001, σ. 21]

2009/C 165/04

Από το σχέδιο απόφασης στην παρούσα υπόθεση προκύπτουν οι ακόλουθες παρατηρήσεις:

Η κοινοποίηση αιτιάσεων εστάλη στην Clearstream International SA («CI») στο Λουξεμβούργο και την Clearstream Banking AG («CBF») στη Φρανκφούρτη στις 28 Μαρτίου 2003. Παραλήφθηκε από τα μέρη στις 31 Μαρτίου 2003.

Στις 9 Απριλίου 2003, τα μέρη ζήτησαν πρόσβαση στο φάκελο. Η πρόσβαση χορηγήθηκε στις 14 Απριλίου 2003. Τότε, λόγω διοικητικού σφάλματος, χορηγήθηκε στα μέρη πρόσβαση σε ένα έγγραφο που είχε ταξινομηθεί ως εμπιστευτικό. Το εν λόγω έγγραφο ήταν ένα εσωτερικό υπόμνημα της Euroclear Bank S.A./N.V. («EB») που έθετε τους στόχους και τη στρατηγική που είχε την πρόθεση να υιοθετήσει η EB στο πλαίσιο μιας συνεδρίασης. Η EB ενημερώθηκε για το σφάλμα αυτό πριν από την ακρόαση. Αντίθετα από την εκτίμηση των αρμοδίων υπηρεσιών της Επιτροπής, τα μέρη θεώρησαν ότι το έγγραφο που χαρακτηρίστηκε ως εμπιστευτικό περιείχε ελαφρυντικά στοιχεία που θα έπρεπε να χρησιμοποιηθούν υπέρ τους στην τελική απόφαση της Επιτροπής. Εγώ θεώρησα ότι το εν λόγω έγγραφο δεν περιείχε ελαφρυντικά στοιχεία που θα μπορούσαν να τεθούν στη διάθεση των μερών ή που θα μπορούσαν να χρησιμοποιηθούν για την τελική απόφαση της Επιτροπής.

Δόθηκε στα μέρη προθεσμία δύο μηνών για να απαντήσουν στην κοινοποίηση των αιτιάσεων.

Με επιστολή της 30ής Μαΐου 2003, οι νόμιμοι εκπρόσωποι των μερών απάντησαν στην κοινοποίηση των αιτιάσεων. Η απάντηση παραλήφθηκε στις 3 Ιουνίου 2003.

Τα μέρη ζήτησαν ακρόαση, που πραγματοποιήθηκε στις 24 Ιουλίου 2003.

Με ηλεκτρονικό μήνυμα της 8ης Απριλίου 2003, η EB ζήτησε την άδεια να συμμετέχει στην ακρόαση και ζήτησε επίσης ένα μη εμπιστευτικό κείμενο της κοινοποίησης των αιτιάσεων. Και τα δύο αιτήματα έγιναν δεκτά και χορηγήθηκε στην EB ένα μη εμπιστευτικό κείμενο της κοινοποίησης των αιτιάσεων στις 2 Μαΐου 2003. Στις 13 Ιουνίου 2003, η EB υπέβαλε τις παρατηρήσεις της. Δόθηκε η δυνατότητα στην EB να αναθεωρήσει την κοινοποίηση των αιτιάσεων προτού αυτή γνωστοποιηθεί σε άλλα μέρη εκτός της Clearstream, εφόσον ήταν πιθανό να περιέχει εμπιστευτικά στοιχεία σχετικά με την EB.

Μετά την ακρόαση, οι αρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής εξέτασαν περαιτέρω την υπόθεση, αποστέλλοντας επιστολές βάσει του άρθρου 11 στα μέρη στις 25 Ιουλίου 2003 και στην EB στις 29 Ιουλίου 2003. Οι απαντήσεις, που παραλήφθηκαν την 1η Σεπτεμβρίου (μέρη) και την 28η Οκτωβρίου 2003 (EB) εντάχθηκαν στο φάκελο.

Στις 25 Αυγούστου 2003 τα μέρη ζήτησαν πρόσθετη πρόσβαση στο φάκελο. Το αίτημά τους αφορούσε δύο απαντήσεις 367 σελίδων που υπέβαλε η Euroclear σε απάντηση στις επιστολές της Επιτροπής βάσει του άρθρου 11. Οι αρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής απάντησαν στις 6 Οκτωβρίου 2003, χορηγώντας πρόσβαση σε 141 σελίδες από τα αιτούμενα έγγραφα. Εξηγήθηκε ότι οι υπόλοιπες σελίδες περιείχαν συμφωνίες μεταξύ της Euroclear και των πελατών ή προμηθευτών της που αποτελούσαν επαγγελματικό απόρρητο. Για αυτές τις τελευταίες συμφωνίες, οι αρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής παρείχαν συνοπτικές εξηγήσεις για τα αντίστοιχα θέματα. Τα μέρη δεν έφεραν αντιρρήσεις ενώπιον του συμβούλου ακροάσεων σχετικά με αυτό.

Η περαιτέρω πρόσβαση στο φάκελο πραγματοποιήθηκε στις 3 Νοεμβρίου 2003. Σύμφωνα με την υπόσχεση που δόθηκε στην απάντηση των αρμοδίων υπηρεσιών της Επιτροπής, της 6ης Οκτωβρίου 2003, χορηγήθηκε πρόσβαση σε πρόσθετα έγγραφα που εντάχθηκαν στο φάκελο μετά τις 14 Απριλίου 2003.

Στις 3 Νοεμβρίου 2003, διεξάχθηκε συνεδρίαση μεταξύ των αρμοδίων υπηρεσιών της Επιτροπής και των μερών. Τα μέρη εξέφρασαν τις απόψεις τους σχετικά με το πώς τα νεοεισαχθέντα στοιχεία θα μπορούσαν να ερμηνευθούν. Οι αρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής εξήγησαν πώς είχαν την πρόθεση να χρησιμοποιήσουν τις πληροφορίες που αποκόμισαν από την ακρόαση. Ως προς αυτό, οι αρμόδιες υπηρεσίες της Επιτροπής απέστειλαν επίσης επιστολή στα μέρη στις 17 Νοεμβρίου 2003, όπου εξήγησαν την ερμηνεία που επρόκειτο να δώσει η Επιτροπή στα πρόσθετα στοιχεία κατά την έκδοση της τελικής της απόφασης. Παρασχέθηκε η δυνατότητα στα μέρη να σχολιάσουν την επιστολή αυτή μέχρι την 1η Δεκεμβρίου 2003.

Μετά την ακρόαση, οι κοινοποιηθείσες στα μέρη αιτιάσεις διατηρήθηκαν. Πάντως, η Επιτροπή υπαναχώρησε από την πρόθεσή της να επιβάλει πρόστιμα στα μέρη.

Βάσει των παραπάνω, θεωρώ ότι στην παρούσα υπόθεση τηρήθηκε το δικαίωμα ακρόασης των μερών και των τρίτων. Το σχέδιο απόφασης αφορά μόνον τις αιτιάσεις σχετικά με τις οποίες δόθηκε στα μέρη η δυνατότητα να καταστήσουν γνωστές τις απόψεις τους.

Βρυξέλλες, 5 Μαΐου 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/7

---

Περίληψη απόφασης της Επιτροπής

της 2ας Ιουνίου 2004

σχετικά με διαδικασία βάσει του άρθρου 82 της συνθήκης ΕΚ

[Υπόθεση COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement) (Εκκαθάριση και διακανονισμός)]

[κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(2004) 1958]

(Το κείμενο στη γερμανική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

2009/C 165/05

Στις 2ας Ιουνίου 2004, η Επιτροπή εξέδωσε απόφαση σχετικά με τη διαδικασία εφαρμογής του άρθρου 82 της συνθήκης ΕΚ. Σύμφωνα με τις διατάξεις του άρθρου 30 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1/2003 του Συμβουλίου
   (1)
  , η Επιτροπή δημοσιεύει κατωτέρω τα ονόματα των ενδιαφερόμενων μερών και τα ουσιώδη στοιχεία της απόφασης, περιλαμβανομένων των κυρώσεων που επιβλήθηκαν, λαμβάνοντας υπόψη το έννομο συμφέρον των επιχειρήσεων για την προστασία των επιχειρηματικών τους συμφερόντων. Μη εμπιστευτική εκδοχή του πλήρους κειμένου της απόφασης δημοσιεύεται στις αυθεντικές γλώσσες της υπόθεσης και στις γλώσσες εργασίας της Επιτροπής στον δικτυακό χώρο της ΓΔ Ανταγωνισμού, στη διεύθυνση:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

ΕΙΣΑΓΩΓΗ

| 1. | Το παρόν κείμενο αποτελεί περίληψη της απόφασης της Επιτροπής της 2ας Ιουνίου 2004 σχετικά με την προαναφερθείσα υπόθεση. Σύμφωνα με την απόφαση η Clearstream Banking AG, ονομαζόμενη επίσης Clearstream Banking Frankfurt (CBF) και η μητρική της εταιρεία Clearstream International (CI), αναφερόμενες από κοινού ως «Clearstream», παραβίασαν το άρθρο 82 της συνθήκης. Η υπόθεση αφορά την άρνηση της Clearstream να παράσχει ορισμένες υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού τίτλων στην Euroclear Bank SA (EB), και την εφαρμογή διακριτικής διαφοροποίησης των τιμών εις βάρος της EB. |
| --- | --- |

1.

Το παρόν κείμενο αποτελεί περίληψη της απόφασης της Επιτροπής της 2ας Ιουνίου 2004 σχετικά με την προαναφερθείσα υπόθεση. Σύμφωνα με την απόφαση η Clearstream Banking AG, ονομαζόμενη επίσης Clearstream Banking Frankfurt (CBF) και η μητρική της εταιρεία Clearstream International (CI), αναφερόμενες από κοινού ως «Clearstream», παραβίασαν το άρθρο 82 της συνθήκης. Η υπόθεση αφορά την άρνηση της Clearstream να παράσχει ορισμένες υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού τίτλων στην Euroclear Bank SA (EB), και την εφαρμογή διακριτικής διαφοροποίησης των τιμών εις βάρος της EB.

| 2. | Η διαδικασία ξεκίνησε από αυτεπάγγελτη έρευνα που είχε ως στόχο να εξετάσει κατά πόσον η εφαρμογή της πολιτικής ανταγωνισμού της Κοινότητας ήταν σωστή στον τομέα υπηρεσιών ολοκλήρωσης των συναλλαγών τίτλων ήταν σωστή. Η Επιτροπή ερεύνησε ειδικότερα (i) την πρόσβαση, (ii) τις τιμές, (iii) τις αποκλειστικές συμφωνίες και (iv) τις πράξεις συγκέντρωσης. Ακολούθως, η έρευνα εστιάστηκε σταδιακά στην ενδεχόμενη καταχρηστική συμπεριφορά της Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Η διαδικασία ξεκίνησε από αυτεπάγγελτη έρευνα που είχε ως στόχο να εξετάσει κατά πόσον η εφαρμογή της πολιτικής ανταγωνισμού της Κοινότητας ήταν σωστή στον τομέα υπηρεσιών ολοκλήρωσης των συναλλαγών τίτλων ήταν σωστή. Η Επιτροπή ερεύνησε ειδικότερα (i) την πρόσβαση, (ii) τις τιμές, (iii) τις αποκλειστικές συμφωνίες και (iv) τις πράξεις συγκέντρωσης. Ακολούθως, η έρευνα εστιάστηκε σταδιακά στην ενδεχόμενη καταχρηστική συμπεριφορά της Clearstream.

| 3. | Στις 28 Μαρτίου 2003, η Επιτροπή έστειλε έκθεση αιτιάσεων στην Clearstream. Η Clearstream απάντησε σ’αυτή την έκθεση αιτιάσεων και ακολούθως εξέφρασε τις απόψεις της κατά τη διάρκεια ακρόασης στις 24 Ιουλίου 2003. |
| --- | --- |

3.

Στις 28 Μαρτίου 2003, η Επιτροπή έστειλε έκθεση αιτιάσεων στην Clearstream. Η Clearstream απάντησε σ’αυτή την έκθεση αιτιάσεων και ακολούθως εξέφρασε τις απόψεις της κατά τη διάρκεια ακρόασης στις 24 Ιουλίου 2003.

| 4. | Η έκθεση του Συμβούλου επί των ακροάσεων σημειώνει ότι τηρήθηκαν τα δικαιώματα υπεράσπισης της Clearstream. |
| --- | --- |

4.

Η έκθεση του Συμβούλου επί των ακροάσεων σημειώνει ότι τηρήθηκαν τα δικαιώματα υπεράσπισης της Clearstream.

| 5. | Η Συμβουλευτική Επιτροπή συμφωνιών και δεσποζουσών θέσεων συνήλθε στις 30 Απριλίου 2004 και εξέδωσε ευνοϊκή γνωμοδότηση. |
| --- | --- |

5.

Η Συμβουλευτική Επιτροπή συμφωνιών και δεσποζουσών θέσεων συνήλθε στις 30 Απριλίου 2004 και εξέδωσε ευνοϊκή γνωμοδότηση.

| 6. | Δεν επιβλήθηκαν πρόστιμα. Κατωτέρω περιγράφονται οι λόγοι που οδήγησαν τόσο στην απόφαση όσο και στην πρόταση για μη επιβολή προστίμων. |
| --- | --- |

6.

Δεν επιβλήθηκαν πρόστιμα. Κατωτέρω περιγράφονται οι λόγοι που οδήγησαν τόσο στην απόφαση όσο και στην πρόταση για μη επιβολή προστίμων.

1.   ΠΕΡΙΛΗΨΗ ΤΗΣ ΥΠΟΘΕΣΗΣ

| 7. | Η υπόθεση Clearstream αφορά την εφαρμογή των κοινοτικών κανόνων περί ανταγωνισμού σε μια συγκεκριμένη σειρά γεγονότων και σε ένα συγκεκριμένο χρονικό διάστημα. Με κανένα τρόπο δεν υποβάλει πρόταση κανονιστικού πλαισίου ή προτύπων. |
| --- | --- |

7.

Η υπόθεση Clearstream αφορά την εφαρμογή των κοινοτικών κανόνων περί ανταγωνισμού σε μια συγκεκριμένη σειρά γεγονότων και σε ένα συγκεκριμένο χρονικό διάστημα. Με κανένα τρόπο δεν υποβάλει πρόταση κανονιστικού πλαισίου ή προτύπων.

| 8. | Η πολυπλοκότητα της υπόθεσης οφείλεται κυρίως στον εν λόγω τομέα – δηλαδή τον τομέα εκκαθάρισης και διακανονισμού τίτλων- έναν τομέα όπου οι διαδικασίες είναι πολύπλοκες, η ορολογία δεν είναι ομοιογενής, οι συμμετέχοντες είναι πολυάριθμοι και σε διαφορετικά επίπεδα, και τομέα όπου είναι σε εξέλιξη σημαντικές αλλαγές ως αποτέλεσμα κανονιστικών και τομεακών δυνάμεων. |
| --- | --- |

8.

Η πολυπλοκότητα της υπόθεσης οφείλεται κυρίως στον εν λόγω τομέα – δηλαδή τον τομέα εκκαθάρισης και διακανονισμού τίτλων- έναν τομέα όπου οι διαδικασίες είναι πολύπλοκες, η ορολογία δεν είναι ομοιογενής, οι συμμετέχοντες είναι πολυάριθμοι και σε διαφορετικά επίπεδα, και τομέα όπου είναι σε εξέλιξη σημαντικές αλλαγές ως αποτέλεσμα κανονιστικών και τομεακών δυνάμεων.

| 9. | Τα χαρακτηριστικά των βασικών διαδικασιών μετά από την πώληση των τίτλων μπορούν να συνοψιστούν ως εξής:






  — | η εκκαθάριση είναι η διαδικασία που λαμβάνει χώρα μεταξύ της πώλησης και του διακανονισμού. Η εκκαθάριση διασφαλίζει ότι ο αγοραστής και ο πωλητής συμφώνησαν για μια ίδια πράξη και ότι ο πωλητής πωλεί τίτλους τους οποίους έχει δικαίωμα να πωλήσει, |
| --- | --- | --- |

9.

Τα χαρακτηριστικά των βασικών διαδικασιών μετά από την πώληση των τίτλων μπορούν να συνοψιστούν ως εξής:

—

η εκκαθάριση είναι η διαδικασία που λαμβάνει χώρα μεταξύ της πώλησης και του διακανονισμού. Η εκκαθάριση διασφαλίζει ότι ο αγοραστής και ο πωλητής συμφώνησαν για μια ίδια πράξη και ότι ο πωλητής πωλεί τίτλους τους οποίους έχει δικαίωμα να πωλήσει,

| — | ο διακανονισμός είναι η τελική μεταφορά των τίτλων από τον πωλητή στον αγοραστή και η τελική μεταφορά χρηματικών ποσών από τον αγοραστή στον πωλητή, καθώς και οι σχετικές εγγραφές στους λογαριασμούς τίτλων. |
| --- | --- |

—

ο διακανονισμός είναι η τελική μεταφορά των τίτλων από τον πωλητή στον αγοραστή και η τελική μεταφορά χρηματικών ποσών από τον αγοραστή στον πωλητή, καθώς και οι σχετικές εγγραφές στους λογαριασμούς τίτλων.

| 10. | Επιπλέον των απαραίτητων βημάτων για την ολοκλήρωση της πράξης επί τίτλων, οι τίτλοι χρειάζεται να φυλαχτούν. Οι όροι φύλαξη και παρακαταθήκη χρησιμοποιούνται εναλλακτικά και δείχνουν την πραγματική κατάθεση αυτού που κατέχει τον τίτλο σε φυσική ή ηλεκτρονική μορφή. Επίσης, αυτό αναφέρεται ως «αρχική κατάθεση» ή «τελική παρακαταθήκη». Οι φορείς που δεν κατέχουν τίτλους σε τελική παρακαταθήκη περιγράφονται ως πάροχοι «διαμεσολαβητές» υπηρεσιών που αφορούν τίτλους. |
| --- | --- |

10.

Επιπλέον των απαραίτητων βημάτων για την ολοκλήρωση της πράξης επί τίτλων, οι τίτλοι χρειάζεται να φυλαχτούν. Οι όροι φύλαξη και παρακαταθήκη χρησιμοποιούνται εναλλακτικά και δείχνουν την πραγματική κατάθεση αυτού που κατέχει τον τίτλο σε φυσική ή ηλεκτρονική μορφή. Επίσης, αυτό αναφέρεται ως «αρχική κατάθεση» ή «τελική παρακαταθήκη». Οι φορείς που δεν κατέχουν τίτλους σε τελική παρακαταθήκη περιγράφονται ως πάροχοι «διαμεσολαβητές» υπηρεσιών που αφορούν τίτλους.

| 11. | Οι πάροχοι υπηρεσιών εκκαθάρισης και διακανονισμού μπορεί να είναι κεντρικά αποθετήρια τίτλων (CSD) (2), διεθνή κεντρικά αποθετήρια τίτλων (ICSD) (3) ή άλλοι διαμεσολαβητές όπως οι τράπεζες. Ωστόσο, το κάθε ίδρυμα μπορεί να πραγματοποιήσει μόνο την «αρχική» εκκαθάριση και διακανονισμό (4) για τους τίτλους που είναι πραγματικά κατατεθειμένοι στην τελική του παρακαταθήκη. Στην παρούσα περίπτωση, επειδή όλοι οι τίτλοι που εκδόθηκαν στα πλαίσια του γερμανικού νόμου και φυλάχθηκαν σε συλλογική ασφαλή παρακαταθήκη (5) είναι κατατεθειμένοι στην CBF (που αναφέρεται ως το CSD του εκδότη), μόνο η CBF μπορεί να πραγματοποιήσει την αρχική εκκαθάριση και διακανονισμό που συνδέεται μ’ αυτούς τους τίτλους. |
| --- | --- |

11.

Οι πάροχοι υπηρεσιών εκκαθάρισης και διακανονισμού μπορεί να είναι κεντρικά αποθετήρια τίτλων (CSD) (2), διεθνή κεντρικά αποθετήρια τίτλων (ICSD) (3) ή άλλοι διαμεσολαβητές όπως οι τράπεζες. Ωστόσο, το κάθε ίδρυμα μπορεί να πραγματοποιήσει μόνο την «αρχική» εκκαθάριση και διακανονισμό (4) για τους τίτλους που είναι πραγματικά κατατεθειμένοι στην τελική του παρακαταθήκη. Στην παρούσα περίπτωση, επειδή όλοι οι τίτλοι που εκδόθηκαν στα πλαίσια του γερμανικού νόμου και φυλάχθηκαν σε συλλογική ασφαλή παρακαταθήκη (5) είναι κατατεθειμένοι στην CBF (που αναφέρεται ως το CSD του εκδότη), μόνο η CBF μπορεί να πραγματοποιήσει την αρχική εκκαθάριση και διακανονισμό που συνδέεται μ’ αυτούς τους τίτλους.

| 12. | Η απόφαση έχει ως αντικείμενο τις υπηρεσίες αυτόματης εκτέλεσης (εκκαθάριση και διακανονισμός) που παρέχονται σε σχέση με τους τίτλους και όχι τις υπηρεσίες παρακαταθήκης. Η CBF παρέχει αυτές τις υπηρεσίες μέσω μιας πλατφόρμας ΤΠ που ονομάζεται CASCADE. Το CASCADE RS (το οποίο είναι το υποσύστημα CASCADE στο οποίο η EB δεν είχε δυνατότητα πρόσβασης) χρησιμεύει για την εισαγωγή πληροφοριών όσον αφορά ονομαστικές μετοχές. Αυτό χρειάζεται μόνο να ενημερώνεται περιοδικώς (για παράδειγμα πριν από τη γενική συνέλευση) και δεν παρεμβαίνει στην εκτέλεση των πράξεων που αφορούν ονομαστικές μετοχές. Ωστόσο, το δικαίωμα να περιλάβει στην πλατφόρμα CASCADE την εκτέλεση πράξεων επί ονομαστικών μετοχών απερρίφθη από την CBF έως ότου η EB είχε ακόμα πρόσβαση στο CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Η απόφαση έχει ως αντικείμενο τις υπηρεσίες αυτόματης εκτέλεσης (εκκαθάριση και διακανονισμός) που παρέχονται σε σχέση με τους τίτλους και όχι τις υπηρεσίες παρακαταθήκης. Η CBF παρέχει αυτές τις υπηρεσίες μέσω μιας πλατφόρμας ΤΠ που ονομάζεται CASCADE. Το CASCADE RS (το οποίο είναι το υποσύστημα CASCADE στο οποίο η EB δεν είχε δυνατότητα πρόσβασης) χρησιμεύει για την εισαγωγή πληροφοριών όσον αφορά ονομαστικές μετοχές. Αυτό χρειάζεται μόνο να ενημερώνεται περιοδικώς (για παράδειγμα πριν από τη γενική συνέλευση) και δεν παρεμβαίνει στην εκτέλεση των πράξεων που αφορούν ονομαστικές μετοχές. Ωστόσο, το δικαίωμα να περιλάβει στην πλατφόρμα CASCADE την εκτέλεση πράξεων επί ονομαστικών μετοχών απερρίφθη από την CBF έως ότου η EB είχε ακόμα πρόσβαση στο CASCADE RS.

1.1.   Η σχετική αγορά

| 13. | Η σχετική αγορά ορίζεται ως η παροχή από μέρους του εκδότη CSD (το κεντρικό αποθετήριο τίτλων που αποτελεί την αρχική κατάθεση τίτλων) στα CSD σε άλλα κράτη μέλη και στα ICSD υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για τίτλους που εκδόθηκαν σύμφωνα με το γερμανικό δίκαιο. Η αρχική εκκαθάριση και διακανονισμός εμφανίζονται εκεί όπου υπάρχει μια αλλαγή στη θέση του λογαριασμού τίτλων που τηρεί ο εκδότης CSD (CBF για τίτλους που εκδόθηκαν σύμφωνα με το γερμανικό δίκαιο). Αντιθέτως, η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός πραγματοποιούνται προς τα κάτω από διαμεσολαβητές στα δικά τους λογιστικά βιβλία. Τούτο περιλαμβάνει τόσο τις πράξεις αντικατοπτρισμού μέσω των οποίων οι διαμεσολαβητές αντικατοπτρίζουν το αποτέλεσμα της αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού στους λογαριασμούς των πελατών τους όσο και τις εγγραφές σε λογαριασμούς μετά από εσωτερίκευση πράξεων. Η εσωτερίκευση παρουσιάζεται εκεί όπου ο διαμεσολαβητής είναι σε θέση να διακανονίσει την πράξη στα δικά του λογιστικά βιβλία (για παράδειγμα εάν τόσο ο αγοραστής όσο και ο πωλητής τηρούν λογαριασμούς στα δικά τους λογιστικά βιβλία). |
| --- | --- |

13.

Η σχετική αγορά ορίζεται ως η παροχή από μέρους του εκδότη CSD (το κεντρικό αποθετήριο τίτλων που αποτελεί την αρχική κατάθεση τίτλων) στα CSD σε άλλα κράτη μέλη και στα ICSD υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για τίτλους που εκδόθηκαν σύμφωνα με το γερμανικό δίκαιο. Η αρχική εκκαθάριση και διακανονισμός εμφανίζονται εκεί όπου υπάρχει μια αλλαγή στη θέση του λογαριασμού τίτλων που τηρεί ο εκδότης CSD (CBF για τίτλους που εκδόθηκαν σύμφωνα με το γερμανικό δίκαιο). Αντιθέτως, η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός πραγματοποιούνται προς τα κάτω από διαμεσολαβητές στα δικά τους λογιστικά βιβλία. Τούτο περιλαμβάνει τόσο τις πράξεις αντικατοπτρισμού μέσω των οποίων οι διαμεσολαβητές αντικατοπτρίζουν το αποτέλεσμα της αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού στους λογαριασμούς των πελατών τους όσο και τις εγγραφές σε λογαριασμούς μετά από εσωτερίκευση πράξεων. Η εσωτερίκευση παρουσιάζεται εκεί όπου ο διαμεσολαβητής είναι σε θέση να διακανονίσει την πράξη στα δικά του λογιστικά βιβλία (για παράδειγμα εάν τόσο ο αγοραστής όσο και ο πωλητής τηρούν λογαριασμούς στα δικά τους λογιστικά βιβλία).

| 14. | Τα μέρη αντέταξαν ότι η αρχική και η δεύτερη εκκαθάριση και ο διακανονισμός δεν αποτελούν ξεχωριστές αγορές. |
| --- | --- |

14.

Τα μέρη αντέταξαν ότι η αρχική και η δεύτερη εκκαθάριση και ο διακανονισμός δεν αποτελούν ξεχωριστές αγορές.

| 15. | Η απόφαση εξετάζει ενδελεχώς τις απόψεις της Clearstream και της EB όσον αφορά τον ορισμό της σχετικής αγοράς. Η Clearstream αμφισβητεί ότι η εκκαθάριση και ο διακανονισμός από καταπιστευματοδόχους (διαμεσολαβητές) είναι υποκατάστατο της εκκαθάρισης και του διακανονισμού που διεξήγαγε η CBF. Σ’αυτή την κατεύθυνση, η EB (6) αμφισβητεί το γεγονός ότι η εσωτερικοποίηση θέτει ανταγωνιστική πίεση στις CSD. Στην απόφαση, αυτά τα επιχειρήματα αντικρούονται ως εξής:






  — | υπάρχει μια ομάδα παρόχων υπηρεσιών εκκαθάρισης και διακανονισμού για τους οποίους η έμμεση πρόσβαση στον εκδότη CSD — CBF στην παρούσα υπόθεση — μέσω ενός διαμεσολαβητή δεν είναι εναλλακτική λύση για την άμεση πρόσβαση (δεδομένων των λιγότερο αποτελεσματικών προθεσμιών, του μεγαλύτερου κινδύνου και πολυπλοκότητας, των συμπληρωματικών δαπανών και της πιθανής σύγκρουσης συμφερόντων που προκύπτουν από τη χρήση ενός διαμεσολαβητή), |
| --- | --- | --- |

15.

Η απόφαση εξετάζει ενδελεχώς τις απόψεις της Clearstream και της EB όσον αφορά τον ορισμό της σχετικής αγοράς. Η Clearstream αμφισβητεί ότι η εκκαθάριση και ο διακανονισμός από καταπιστευματοδόχους (διαμεσολαβητές) είναι υποκατάστατο της εκκαθάρισης και του διακανονισμού που διεξήγαγε η CBF. Σ’αυτή την κατεύθυνση, η EB (6) αμφισβητεί το γεγονός ότι η εσωτερικοποίηση θέτει ανταγωνιστική πίεση στις CSD. Στην απόφαση, αυτά τα επιχειρήματα αντικρούονται ως εξής:

—

υπάρχει μια ομάδα παρόχων υπηρεσιών εκκαθάρισης και διακανονισμού για τους οποίους η έμμεση πρόσβαση στον εκδότη CSD — CBF στην παρούσα υπόθεση — μέσω ενός διαμεσολαβητή δεν είναι εναλλακτική λύση για την άμεση πρόσβαση (δεδομένων των λιγότερο αποτελεσματικών προθεσμιών, του μεγαλύτερου κινδύνου και πολυπλοκότητας, των συμπληρωματικών δαπανών και της πιθανής σύγκρουσης συμφερόντων που προκύπτουν από τη χρήση ενός διαμεσολαβητή),

| — | πέραν του γεγονότος ότι η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός δεν αποτελούν ικανοποιητική εναλλακτική λύση για τους πελάτες (διαμεσολαβητές) που ζητούν υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού ώστε να είναι σε θέση να παράσχουν αποτελεσματικές και ανταγωνιστικές υπηρεσίες δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού στους δικούς τους πελάτες, κανένας διαμεσολαβητής δεν είναι σε θέση να εσωτερικεύσει όλες τις πράξεις με όλους τους πιθανούς αντισυμβαλλόμενους όλων των τίτλων που τηρούνται στον εκδότη CSD. Η παρούσα υπόθεση ακριβώς συσχετίζεται με μια κατάσταση στην οποία ένας διαμεσολαβητής (EB) ζήτησε υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού από τον εκδότη CSD και δεν μπορούσε να επιτύχει υπηρεσίες αντικατάστασης τόσο από την ίδια του την οργάνωση όσο και από άλλους διαμεσολαβητές, |
| --- | --- |

—

πέραν του γεγονότος ότι η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός δεν αποτελούν ικανοποιητική εναλλακτική λύση για τους πελάτες (διαμεσολαβητές) που ζητούν υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού ώστε να είναι σε θέση να παράσχουν αποτελεσματικές και ανταγωνιστικές υπηρεσίες δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού στους δικούς τους πελάτες, κανένας διαμεσολαβητής δεν είναι σε θέση να εσωτερικεύσει όλες τις πράξεις με όλους τους πιθανούς αντισυμβαλλόμενους όλων των τίτλων που τηρούνται στον εκδότη CSD. Η παρούσα υπόθεση ακριβώς συσχετίζεται με μια κατάσταση στην οποία ένας διαμεσολαβητής (EB) ζήτησε υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού από τον εκδότη CSD και δεν μπορούσε να επιτύχει υπηρεσίες αντικατάστασης τόσο από την ίδια του την οργάνωση όσο και από άλλους διαμεσολαβητές,

| — | όπως αποδεικνύει η παρούσα υπόθεση, ο εκδότης CSD δεν υφίσταται την πίεση των τιμών που εφαρμόζονται από τους διαμεσολαβητές όταν απαιτείται αρχική εκκαθάριση και διακανονισμός. Κατά τη διάρκεια της περιόδου στην οποία η EB αναζήτησε ανεπιτυχώς να επιτύχει μείωση των τιμών για υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού από τη CBF και έπαυσε να χρησιμοποιεί την Deutsche Bank ως διαμεσολαβητή, οι τιμές της Deutsche Bank δεν άσκησαν πίεση στην Clearstream κατά τις διαπραγματεύσεις της με την EB. |
| --- | --- |

—

όπως αποδεικνύει η παρούσα υπόθεση, ο εκδότης CSD δεν υφίσταται την πίεση των τιμών που εφαρμόζονται από τους διαμεσολαβητές όταν απαιτείται αρχική εκκαθάριση και διακανονισμός. Κατά τη διάρκεια της περιόδου στην οποία η EB αναζήτησε ανεπιτυχώς να επιτύχει μείωση των τιμών για υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού από τη CBF και έπαυσε να χρησιμοποιεί την Deutsche Bank ως διαμεσολαβητή, οι τιμές της Deutsche Bank δεν άσκησαν πίεση στην Clearstream κατά τις διαπραγματεύσεις της με την EB.

| 16. | Όσον αφορά τον ορισμό της αγοράς, η Επιτροπή δεν πρέπει να εξετάσει στην παρούσα υπόθεση τόσο τις ανάγκες των πελατών των διαμεσολαβητών, όσο τις ειδικές ανάγκες της κατηγορίας των πελατών που ζητούν το προϊόν ή την υπηρεσία, δηλαδή τους χρηματοοικονομικούς διαμεσολαβητές που επιθυμούν να παράσχουν οικονομικώς σημαντικές, αποδοτικές και ανταγωνιστικές υπηρεσίες δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού στους δικούς τους πελάτες. Γι’ αυτή την κατηγορία των πελατών, η αρχική εκκαθάριση και ο διακανονισμός που διεξήγαγε ο εκδότης CSD και η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός που διεξήχθησαν εκ των υστέρων από τους διαμεσολαβητές δεν αποτελούν εναλλακτικές λύσεις. Όπως εξηγεί η EB, η έμμεση πρόσβαση η οποία συνεπάγεται προσφυγή σε έναν άλλον διαμεσολαβητή (συχνά έναν ανταγωνιστή) αντί για τον εκδότη CSD δεν αποτελεί μια αποδεκτή εναλλακτική λύση. |
| --- | --- |

16.

Όσον αφορά τον ορισμό της αγοράς, η Επιτροπή δεν πρέπει να εξετάσει στην παρούσα υπόθεση τόσο τις ανάγκες των πελατών των διαμεσολαβητών, όσο τις ειδικές ανάγκες της κατηγορίας των πελατών που ζητούν το προϊόν ή την υπηρεσία, δηλαδή τους χρηματοοικονομικούς διαμεσολαβητές που επιθυμούν να παράσχουν οικονομικώς σημαντικές, αποδοτικές και ανταγωνιστικές υπηρεσίες δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού στους δικούς τους πελάτες. Γι’ αυτή την κατηγορία των πελατών, η αρχική εκκαθάριση και ο διακανονισμός που διεξήγαγε ο εκδότης CSD και η δεύτερη εκκαθάριση και διακανονισμός που διεξήχθησαν εκ των υστέρων από τους διαμεσολαβητές δεν αποτελούν εναλλακτικές λύσεις. Όπως εξηγεί η EB, η έμμεση πρόσβαση η οποία συνεπάγεται προσφυγή σε έναν άλλον διαμεσολαβητή (συχνά έναν ανταγωνιστή) αντί για τον εκδότη CSD δεν αποτελεί μια αποδεκτή εναλλακτική λύση.

| 17. | Οι ειδικές υπηρεσίες που χορηγήθηκαν στις CSD και ICSD δεν μπορούν να συγκριθούν με τις κλασσικές υπηρεσίες που χορηγήθηκαν σε πελάτες μη-CSD (τράπεζες) οι οποίες χορηγούνται με βάση τους γενικούς και ειδικούς όρους της CBF. |
| --- | --- |

17.

Οι ειδικές υπηρεσίες που χορηγήθηκαν στις CSD και ICSD δεν μπορούν να συγκριθούν με τις κλασσικές υπηρεσίες που χορηγήθηκαν σε πελάτες μη-CSD (τράπεζες) οι οποίες χορηγούνται με βάση τους γενικούς και ειδικούς όρους της CBF.

1.2.   Δεσπόζουσα θέση

| 18. | Η CBF δεσπόζει της σχετικής αγοράς αφού είναι το μοναδικό CSD στο οποίο οι τίτλοι που εκδόθηκαν στα πλαίσια του γερμανικού δικαίου και διαφυλάχθηκαν σε συλλογική ασφαλή παρακαταθήκη είναι κατατεθειμένοι. Συνεπώς, αυτή είναι και ο μόνος φορέας που είναι σε θέση να διεξάγει αρχική εκκαθάριση και διακανονισμό γι’ αυτούς τους τίτλους. Η θέση της CBF δεν είναι υπό πίεση από κανένα πραγματικό ανταγωνισμό στην αγορά. Καμία νέα είσοδος δεν είναι ρεαλιστική στο ορατό μέλλον. |
| --- | --- |

18.

Η CBF δεσπόζει της σχετικής αγοράς αφού είναι το μοναδικό CSD στο οποίο οι τίτλοι που εκδόθηκαν στα πλαίσια του γερμανικού δικαίου και διαφυλάχθηκαν σε συλλογική ασφαλή παρακαταθήκη είναι κατατεθειμένοι. Συνεπώς, αυτή είναι και ο μόνος φορέας που είναι σε θέση να διεξάγει αρχική εκκαθάριση και διακανονισμό γι’ αυτούς τους τίτλους. Η θέση της CBF δεν είναι υπό πίεση από κανένα πραγματικό ανταγωνισμό στην αγορά. Καμία νέα είσοδος δεν είναι ρεαλιστική στο ορατό μέλλον.

1.3.   Κατάχρηση δεσπόζουσας θέσης

| 19. | Η απόφαση εντοπίζει δύο μορφές κατάχρησης:






  — | άρνηση χορήγησης υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές μέσω άρνησης πρόσβασης στα CASCADE RS, και χρησιμοποίηση διακριτικής μεταχείρισης σε βάρος της EB όσον αφορά την παροχή αυτών των υπηρεσιών, |
| --- | --- | --- |

19.

Η απόφαση εντοπίζει δύο μορφές κατάχρησης:

—

άρνηση χορήγησης υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές μέσω άρνησης πρόσβασης στα CASCADE RS, και χρησιμοποίηση διακριτικής μεταχείρισης σε βάρος της EB όσον αφορά την παροχή αυτών των υπηρεσιών,

| — | εφαρμογή διακριτικών τιμών για την παροχή στην EB υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού. Πρέπει να σημειωθεί ότι αυτό αφορά την τιμολόγηση όλων των πράξεων που διεξήχθηκαν στο CASCADE για την EB και δεν περιορίζεται σε ονομαστικές μετοχές, αντίθετα από την περίπτωση της προηγούμενης κατάχρησης. |
| --- | --- |

—

εφαρμογή διακριτικών τιμών για την παροχή στην EB υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού. Πρέπει να σημειωθεί ότι αυτό αφορά την τιμολόγηση όλων των πράξεων που διεξήχθηκαν στο CASCADE για την EB και δεν περιορίζεται σε ονομαστικές μετοχές, αντίθετα από την περίπτωση της προηγούμενης κατάχρησης.

1.3.1.   Άρνηση παροχής υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού και διακριτική συμπεριφορά σε βάρος της EB.

| 20. | Η άρνηση παροχής έλαβε τη μορφή άρνησης πρόσβασης στο CASCADE RS. Χωρίς αυτή την πρόσβαση η EB δεν μπορούσε να λάβει υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού ονομαστικών μετοχών στην πλατφόρμα CASCADE ενώ μπορούσε να συνεχίσει να λαμβάνει αυτή την υπηρεσία για άλλες πράξεις. Η άρνηση παροχής στην EB υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές προκύπτει από μια σύμπτωση παραγόντων: η Clearstream είναι ένας αναπόφευκτος εμπορικός εταίρος και η EB δεν θα μπορούσε να δημιουργήσει τις υπηρεσίες που ζητούσε, η δε άρνηση παροχής έθιξε την καινοτομία και τον ανταγωνισμό στην αγορά επόμενου σταδίου. Επιπλέον, η αυξανόμενη σημασία των ονομαστικών μετοχών στη Γερμανία είχε ως αποτέλεσμα τη μείωση των υπηρεσιών που χορηγήθηκαν στην EB, ήδη πελάτη της Clearstream, και υπήρξε παραβίαση της δικαιολογημένης εμπιστοσύνης της EB, ότι δηλαδή η Clearstream θα της παρείχε υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού εντός ενός λογικού χρονικού διαστήματος. |
| --- | --- |

20.

Η άρνηση παροχής έλαβε τη μορφή άρνησης πρόσβασης στο CASCADE RS. Χωρίς αυτή την πρόσβαση η EB δεν μπορούσε να λάβει υπηρεσίες εκκαθάρισης και διακανονισμού ονομαστικών μετοχών στην πλατφόρμα CASCADE ενώ μπορούσε να συνεχίσει να λαμβάνει αυτή την υπηρεσία για άλλες πράξεις. Η άρνηση παροχής στην EB υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές προκύπτει από μια σύμπτωση παραγόντων: η Clearstream είναι ένας αναπόφευκτος εμπορικός εταίρος και η EB δεν θα μπορούσε να δημιουργήσει τις υπηρεσίες που ζητούσε, η δε άρνηση παροχής έθιξε την καινοτομία και τον ανταγωνισμό στην αγορά επόμενου σταδίου. Επιπλέον, η αυξανόμενη σημασία των ονομαστικών μετοχών στη Γερμανία είχε ως αποτέλεσμα τη μείωση των υπηρεσιών που χορηγήθηκαν στην EB, ήδη πελάτη της Clearstream, και υπήρξε παραβίαση της δικαιολογημένης εμπιστοσύνης της EB, ότι δηλαδή η Clearstream θα της παρείχε υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού εντός ενός λογικού χρονικού διαστήματος.

| 21. | Υπάρχει επίσης διακριτική συμπεριφορά εκ μέρους της Clearstream επειδή η παρελκυστική συμπεριφορά της έναντι της EB είναι σε αντιδιαστολή με τη λογική προθεσμία εντός της οποίας άλλοι πελάτες έλαβαν τις υπηρεσίες. |
| --- | --- |

21.

Υπάρχει επίσης διακριτική συμπεριφορά εκ μέρους της Clearstream επειδή η παρελκυστική συμπεριφορά της έναντι της EB είναι σε αντιδιαστολή με τη λογική προθεσμία εντός της οποίας άλλοι πελάτες έλαβαν τις υπηρεσίες.

1.3.1.1.   Άρνηση παροχής

| 22. | Η εξέταση των φραγμών στην είσοδο όσον αφορά τον δυνητικό ανταγωνισμό στη δεσπόζουσα θέση της CBF στη σχετική αγορά δείχνει ότι η CBF είναι ένας απαραίτητος εμπορικός εταίρος ο οποίος δεν μπορεί να αντικατασταθεί από μια εναλλακτική πηγή ή να αντικατασταθεί από την EB. Με την άρνηση παροχής υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές στην EB, η συμπεριφορά της Clearstream είχε ως αποτέλεσμα να μειώσει την ικανότητα της EB να παράσχει μια συνολική και καινοτόμο πανευρωπαϊκή υπηρεσία στο επόμενο στάδιο αγοράς για διασυνοριακή εκκαθάριση και διακανονισμό κοινοτικών τίτλων. Οι ονομαστικές μετοχές αποτελούν τις περισσότερο ευρέως πωλούμενες γερμανικές μετοχές διεθνώς και κατά συνέπεια πιθανώς να περιλαμβάνονται στις πράξεις μιας πελατείας της ICSD. |
| --- | --- |

22.

Η εξέταση των φραγμών στην είσοδο όσον αφορά τον δυνητικό ανταγωνισμό στη δεσπόζουσα θέση της CBF στη σχετική αγορά δείχνει ότι η CBF είναι ένας απαραίτητος εμπορικός εταίρος ο οποίος δεν μπορεί να αντικατασταθεί από μια εναλλακτική πηγή ή να αντικατασταθεί από την EB. Με την άρνηση παροχής υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές στην EB, η συμπεριφορά της Clearstream είχε ως αποτέλεσμα να μειώσει την ικανότητα της EB να παράσχει μια συνολική και καινοτόμο πανευρωπαϊκή υπηρεσία στο επόμενο στάδιο αγοράς για διασυνοριακή εκκαθάριση και διακανονισμό κοινοτικών τίτλων. Οι ονομαστικές μετοχές αποτελούν τις περισσότερο ευρέως πωλούμενες γερμανικές μετοχές διεθνώς και κατά συνέπεια πιθανώς να περιλαμβάνονται στις πράξεις μιας πελατείας της ICSD.

| 23. | Δεν υπάρχουν ενδείξεις ότι η συμπεριφορά της Clearstream προκλήθηκε από μία προσπάθεια να καταστήσει την παροχή των υπηρεσιών της ή των πράξεών της περισσότερο αποτελεσματική, ούτε να δημιουργήσει κάποιο όφελος για τους πελάτες της. Η Clearstream δεν επικαλέσθηκε τέτοια κέρδη αποδοτικότητας ή οφέλη για τους πελάτες. Μάλλον οι οικονομικοί λόγοι γι’ αυτό και τα πραγματικά αποτελέσματα αυτής της άρνησης παροχή πρέπει να εκτιμηθούν στα πλαίσια του συνολικού χρηματοοικονομικού ομίλου του οποίου η CBF αποτελεί μέρος. Η Clearstream Banking Luxembourg (CBL), αδελφή επιχείρηση της CBF στα πλαίσια της κοινής ιδιοκτησίας της Clearstream International (CI), είναι το μόνο άλλο ICSD στην ΕΕ μαζί με την EB, και συνεπώς ένας άμεσος ανταγωνιστής της EB στο επόμενο στάδιο αγοράς για διασυνοριακές πράξεις δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού. Οι τυπικοί πελάτες ICSD, όπως οι ενεργοί θεσμικοί επενδυτές, που επιθυμούν να χρησιμοποιήσουν μία μονοθυριδική υπηρεσία ενός ICSD στην ΕΕ απολαύουν καινοτόμων υπηρεσιών όπως εκείνες που προσφέρει η EB. Συνεπώς, η άρνηση παροχής από μέρους της Clearstream εμπόδισε την παροχή καινοτόμων υπηρεσιών δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού για διασυνοριακές πράξεις επί τίτλων. |
| --- | --- |

23.

Δεν υπάρχουν ενδείξεις ότι η συμπεριφορά της Clearstream προκλήθηκε από μία προσπάθεια να καταστήσει την παροχή των υπηρεσιών της ή των πράξεών της περισσότερο αποτελεσματική, ούτε να δημιουργήσει κάποιο όφελος για τους πελάτες της. Η Clearstream δεν επικαλέσθηκε τέτοια κέρδη αποδοτικότητας ή οφέλη για τους πελάτες. Μάλλον οι οικονομικοί λόγοι γι’ αυτό και τα πραγματικά αποτελέσματα αυτής της άρνησης παροχή πρέπει να εκτιμηθούν στα πλαίσια του συνολικού χρηματοοικονομικού ομίλου του οποίου η CBF αποτελεί μέρος. Η Clearstream Banking Luxembourg (CBL), αδελφή επιχείρηση της CBF στα πλαίσια της κοινής ιδιοκτησίας της Clearstream International (CI), είναι το μόνο άλλο ICSD στην ΕΕ μαζί με την EB, και συνεπώς ένας άμεσος ανταγωνιστής της EB στο επόμενο στάδιο αγοράς για διασυνοριακές πράξεις δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού. Οι τυπικοί πελάτες ICSD, όπως οι ενεργοί θεσμικοί επενδυτές, που επιθυμούν να χρησιμοποιήσουν μία μονοθυριδική υπηρεσία ενός ICSD στην ΕΕ απολαύουν καινοτόμων υπηρεσιών όπως εκείνες που προσφέρει η EB. Συνεπώς, η άρνηση παροχής από μέρους της Clearstream εμπόδισε την παροχή καινοτόμων υπηρεσιών δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού για διασυνοριακές πράξεις επί τίτλων.

1.3.1.2.   Διακριτική μεταχείριση: η παρελκυστική συμπεριφορά έναντι της EB είναι αντίθετη με τη συμπεριφορά έναντι συγκρίσιμων πελατών.

| 24. | Η EB ζήτησε να εισέλθει στο CASCADE RS στις 3 Αυγούστου 1999 και η Clearstream της χορήγησε είσοδο μόνο στις 19 Νοεμβρίου 2001. Η απόφαση εξετάζει λεπτομερώς:






  — | την αρχική άρνηση πρόσβασης μεταξύ Αυγούστου 1999 και Νοεμβρίου 2000, περίοδο κατά την οποία η EB είχε αφεθεί να πιστεύει ότι θα της εχορηγείτο πρόσβαση (συζητούνται λεπτομερή ζητήματα, χορηγείται επαγγελματική κατάρτιση, ζητείται προειδοποίηση δύο, τριών εβδομάδων για τη μεταφορά του λογαριασμού ονομαστικών μετοχών...), |
| --- | --- | --- |

24.

Η EB ζήτησε να εισέλθει στο CASCADE RS στις 3 Αυγούστου 1999 και η Clearstream της χορήγησε είσοδο μόνο στις 19 Νοεμβρίου 2001. Η απόφαση εξετάζει λεπτομερώς:

—

την αρχική άρνηση πρόσβασης μεταξύ Αυγούστου 1999 και Νοεμβρίου 2000, περίοδο κατά την οποία η EB είχε αφεθεί να πιστεύει ότι θα της εχορηγείτο πρόσβαση (συζητούνται λεπτομερή ζητήματα, χορηγείται επαγγελματική κατάρτιση, ζητείται προειδοποίηση δύο, τριών εβδομάδων για τη μεταφορά του λογαριασμού ονομαστικών μετοχών...),

| — | την ακόλουθη άρνηση από τον Δεκέμβριο 2000 έως τις 19 Νοεμβρίου 2001. Κατά τη διάρκεια αυτής της περιόδου, η διοίκηση CI παρενέβη για να εμποδίσει την είσοδο στο CASCADE RS συνδέοντας την είσοδο με την επαναδιαπραγμάτευση μιας συνολικής συμφωνίας με την EB. Η σύνδεση του ζητήματος της πρόσβασης με μια συνολική επαναδιαπραγμάτευση σε τελικό στάδιο είναι αδικαιολόγητη. Μεταξύ άλλων, όλες οι προετοιμασίες σε τεχνικό επίπεδο ολοκληρώθηκαν και η πρόσβαση τελικά χορηγήθηκε χωρίς την επαναδιαπραγμάτευση μιας νέας συμφωνίας. |
| --- | --- |

—

την ακόλουθη άρνηση από τον Δεκέμβριο 2000 έως τις 19 Νοεμβρίου 2001. Κατά τη διάρκεια αυτής της περιόδου, η διοίκηση CI παρενέβη για να εμποδίσει την είσοδο στο CASCADE RS συνδέοντας την είσοδο με την επαναδιαπραγμάτευση μιας συνολικής συμφωνίας με την EB. Η σύνδεση του ζητήματος της πρόσβασης με μια συνολική επαναδιαπραγμάτευση σε τελικό στάδιο είναι αδικαιολόγητη. Μεταξύ άλλων, όλες οι προετοιμασίες σε τεχνικό επίπεδο ολοκληρώθηκαν και η πρόσβαση τελικά χορηγήθηκε χωρίς την επαναδιαπραγμάτευση μιας νέας συμφωνίας.

| 25. | Η περίοδος κατά την οποία η Clearstream χορήγησε στην EB πρόσβαση στο CASCADE RS υπερβαίνει τη λογική περίοδο μέχρι τέσσεριν μήνες από την αίτηση πρόσβασης. Το τετράμηνο μετά την ημερομηνία αίτησης της 3ης Αυγούστου 1999 ολοκληρώνεται στις 3 Δεκεμβρίου 1999. Για να διαπιστωθεί ποια θα ήταν μια λογική περίοδος, η απόφαση λαμβάνει υπόψη εσωτερικές προετοιμασίες αμφοτέρων των πλευρών στις δύο περιπτώσεις (η πρώτη στην προετοιμασία για την προγραμματισμένη έναρξη πρόσβασης στο CASCADE RS στις 4 Δεκεμβρίου 2000 και η δεύτερη στην προετοιμασία για την έναρξη στις 19 Νοεμβρίου 2001). Σε αμφότερες τις περιπτώσεις, ο εσωτερικός προγραμματισμός βασίστηκε σε μια χρονική περίοδο δύο έως τριών μηνών. Επιπλέον, στα CSD που ζήτησαν πρόσβαση στο CASCADE RS χορηγήθηκε πρόσβαση είτε σχεδόν άμεση είτε εντός μιας ανώτατης περιόδου ενός μηνός και στα CBL χορηγήθηκε πρόσβαση εντός τεσσάρων μηνών. |
| --- | --- |

25.

Η περίοδος κατά την οποία η Clearstream χορήγησε στην EB πρόσβαση στο CASCADE RS υπερβαίνει τη λογική περίοδο μέχρι τέσσεριν μήνες από την αίτηση πρόσβασης. Το τετράμηνο μετά την ημερομηνία αίτησης της 3ης Αυγούστου 1999 ολοκληρώνεται στις 3 Δεκεμβρίου 1999. Για να διαπιστωθεί ποια θα ήταν μια λογική περίοδος, η απόφαση λαμβάνει υπόψη εσωτερικές προετοιμασίες αμφοτέρων των πλευρών στις δύο περιπτώσεις (η πρώτη στην προετοιμασία για την προγραμματισμένη έναρξη πρόσβασης στο CASCADE RS στις 4 Δεκεμβρίου 2000 και η δεύτερη στην προετοιμασία για την έναρξη στις 19 Νοεμβρίου 2001). Σε αμφότερες τις περιπτώσεις, ο εσωτερικός προγραμματισμός βασίστηκε σε μια χρονική περίοδο δύο έως τριών μηνών. Επιπλέον, στα CSD που ζήτησαν πρόσβαση στο CASCADE RS χορηγήθηκε πρόσβαση είτε σχεδόν άμεση είτε εντός μιας ανώτατης περιόδου ενός μηνός και στα CBL χορηγήθηκε πρόσβαση εντός τεσσάρων μηνών.

1.3.1.3.   Συμπέρασμα για την άρνηση παροχής και τη διακριτική μεταχείριση όσον αφορά την παροχή

| 26. | Για τους ανωτέρω λόγους, η απόφαση συμπεραίνει ότι η Clearstream, κατά παράβαση του άρθρου 82, αρνήθηκε να χορηγήσει στην EB υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές κατά την περίοδο από τις 3 Δεκεμβρίου 1999 έως τις 19 Νοεμβρίου 2001, κατά αδικαιολόγητο τρόπο και για παράλογη χρονική περίοδο. Στο μέτρο που η Clearstream αρνήθηκε την παροχή στην EB, αλλά παρείχε απρόσκοπτα υπηρεσίες σε συγκρίσιμους πελάτες, η άρνηση παροχής συνιστά επίσης διακριτική μεταχείριση. |
| --- | --- |

26.

Για τους ανωτέρω λόγους, η απόφαση συμπεραίνει ότι η Clearstream, κατά παράβαση του άρθρου 82, αρνήθηκε να χορηγήσει στην EB υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές κατά την περίοδο από τις 3 Δεκεμβρίου 1999 έως τις 19 Νοεμβρίου 2001, κατά αδικαιολόγητο τρόπο και για παράλογη χρονική περίοδο. Στο μέτρο που η Clearstream αρνήθηκε την παροχή στην EB, αλλά παρείχε απρόσκοπτα υπηρεσίες σε συγκρίσιμους πελάτες, η άρνηση παροχής συνιστά επίσης διακριτική μεταχείριση.

1.3.2.   Εφαρμογή διακριτικών τιμών για τις υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού

| 27. | Μεταξύ του τέλους του 1996 και της 1ης Ιανουαρίου 2002, η Clearstream χρέωνε X ευρώ ανά πράξη στην Euroclear, ενώ χρέωνε Y ευρώ σε εθνικά CSD (η τιμή X είναι κατά 20 % ανώτερη της τιμής Y). Επιπλέον, η Euroclear, αντίθετα με τα CSD, κατέβαλε επίσης ένα ετήσιο τέλος που καλύπτει μερικώς υπηρεσίες διακανονισμού. |
| --- | --- |

27.

Μεταξύ του τέλους του 1996 και της 1ης Ιανουαρίου 2002, η Clearstream χρέωνε X ευρώ ανά πράξη στην Euroclear, ενώ χρέωνε Y ευρώ σε εθνικά CSD (η τιμή X είναι κατά 20 % ανώτερη της τιμής Y). Επιπλέον, η Euroclear, αντίθετα με τα CSD, κατέβαλε επίσης ένα ετήσιο τέλος που καλύπτει μερικώς υπηρεσίες διακανονισμού.

| 28. | Με βάση τις πληροφορίες που χορήγησε η CBF, η απόφαση θεωρεί ότι το περιεχόμενο των υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για διασυνοριακές πράξεις που χορήγησε η Clearstream στα CSD και στα ICSD είναι ισοδύναμο. |
| --- | --- |

28.

Με βάση τις πληροφορίες που χορήγησε η CBF, η απόφαση θεωρεί ότι το περιεχόμενο των υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για διασυνοριακές πράξεις που χορήγησε η Clearstream στα CSD και στα ICSD είναι ισοδύναμο.

| 29. | Η έλλειψη αντικειμενικής αιτιολόγησης για τη διαφορά στις τιμές εξετάζεται λεπτομερώς. Πρέπει να τονιστεί ότι η Clearstream δεν τηρεί τμηματική λογιστική κόστους πελατών και ότι, παρά τις επαναληφθείσες αιτήσεις, η Clearstream δεν χορήγησε καμία αποδεκτή δικαιολογία για τη διαφορά τιμής με βάση το κόστος. |
| --- | --- |

29.

Η έλλειψη αντικειμενικής αιτιολόγησης για τη διαφορά στις τιμές εξετάζεται λεπτομερώς. Πρέπει να τονιστεί ότι η Clearstream δεν τηρεί τμηματική λογιστική κόστους πελατών και ότι, παρά τις επαναληφθείσες αιτήσεις, η Clearstream δεν χορήγησε καμία αποδεκτή δικαιολογία για τη διαφορά τιμής με βάση το κόστος.

| 30. | Συμπερασματικά, η Επιτροπή αποφάσισε ότι η εφαρμογή υψηλότερης (X EUR) τιμής ανά πράξη στην EB για υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού σε ένα χρονικό διάστημα κατά το οποίο η CBF χρέωνε μόνο Y EUR ανά πράξη στα εθνικά CSD για τις ίδιες υπηρεσίες, η Clearstream χρησιμοποίησε διακριτική μεταχείριση σε βάρος της EB κατά παράβαση του άρθρου 82 της συνθήκης, χωρίς αντικειμενική αιτιολογία και χωρίς κανένα πλεονέκτημα για τους πελάτες. |
| --- | --- |

30.

Συμπερασματικά, η Επιτροπή αποφάσισε ότι η εφαρμογή υψηλότερης (X EUR) τιμής ανά πράξη στην EB για υπηρεσίες αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού σε ένα χρονικό διάστημα κατά το οποίο η CBF χρέωνε μόνο Y EUR ανά πράξη στα εθνικά CSD για τις ίδιες υπηρεσίες, η Clearstream χρησιμοποίησε διακριτική μεταχείριση σε βάρος της EB κατά παράβαση του άρθρου 82 της συνθήκης, χωρίς αντικειμενική αιτιολογία και χωρίς κανένα πλεονέκτημα για τους πελάτες.

2.   ΜΗ ΕΠΙΒΟΛΗ ΠΡΟΣΤΙΜΩΝ

| 31. | Υπάρχουν διάφοροι λόγοι για να μην επιβληθούν πρόστιμα στην παρούσα περίπτωση. |
| --- | --- |

31.

Υπάρχουν διάφοροι λόγοι για να μην επιβληθούν πρόστιμα στην παρούσα περίπτωση.

Αυτή είναι η πρώτη απόφαση σε ένα πολύπλοκο τομέα

| 32. | Δεν υπάρχει κοινοτική πρακτική απόφαση ή νομολογία που να αφορά εκκαθάριση και διακανονισμό τίτλων. Ειδικότερα, ένα βασικό στοιχείο όπως η λεπτομερής ανάλυση των διαδικασιών εκκαθάρισης και διακανονισμού στο πλαίσιο του ορισμού της αγοράς είναι καινοφανής. Η απόφαση αναλύει τη σχετική αγορά διακρίνοντας μεταξύ της αρχικής και δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού, καθώς και άλλα πολύπλοκα ειδικά ζητήματα του τομέα, όπως η εσωτερίκευση. |
| --- | --- |

32.

Δεν υπάρχει κοινοτική πρακτική απόφαση ή νομολογία που να αφορά εκκαθάριση και διακανονισμό τίτλων. Ειδικότερα, ένα βασικό στοιχείο όπως η λεπτομερής ανάλυση των διαδικασιών εκκαθάρισης και διακανονισμού στο πλαίσιο του ορισμού της αγοράς είναι καινοφανής. Η απόφαση αναλύει τη σχετική αγορά διακρίνοντας μεταξύ της αρχικής και δεύτερης εκκαθάρισης και διακανονισμού, καθώς και άλλα πολύπλοκα ειδικά ζητήματα του τομέα, όπως η εσωτερίκευση.

Η παράβαση έχει λήξει

| 33. | Το γεγονός ότι η παράβαση έχει λήξει δεν αποτελεί, αφ’εαυτού του, λόγο να μην επιβληθούν πρόστιμα· ωστόσο, αυτό θα έπρεπε να ληφθεί υπόψη σε συνδυασμό με άλλους παράγοντες όπως το καινοφανές των εν λόγω ζητημάτων. |
| --- | --- |

33.

Το γεγονός ότι η παράβαση έχει λήξει δεν αποτελεί, αφ’εαυτού του, λόγο να μην επιβληθούν πρόστιμα· ωστόσο, αυτό θα έπρεπε να ληφθεί υπόψη σε συνδυασμό με άλλους παράγοντες όπως το καινοφανές των εν λόγω ζητημάτων.

Η διασυνοριακή εκκαθάριση και ο διακανονισμός στην ΕΕ βρίσκονται σε ένα σταυροδρόμι

| 34. | Ο τομέας εκκαθάρισης και διακανονισμού στην ΕΕ είναι ένας τομέας σε εξέλιξη, ιδίως εκεί όπου εμπλέκονται διασυνοριακές πράξεις, όπως στην παρούσα περίπτωση. Επί του παρόντος, διάφοροι φορείς συζητούν θέματα σχετικά με τις λειτουργίες των παρόχων υπηρεσιών, το πεδίο για εσωτερίκευση, τον ρόλο των CSD και ICSD και τη σχέση τους με τους μεγάλους καταπιστευματοδόχους. Παρόλο που αυτά τα θέματα δεν είναι ταυτόσημα με εκείνα που αποτελούν αντικείμενο της απόφασης, όμως είναι συνδεδεμένα. |
| --- | --- |

34.

Ο τομέας εκκαθάρισης και διακανονισμού στην ΕΕ είναι ένας τομέας σε εξέλιξη, ιδίως εκεί όπου εμπλέκονται διασυνοριακές πράξεις, όπως στην παρούσα περίπτωση. Επί του παρόντος, διάφοροι φορείς συζητούν θέματα σχετικά με τις λειτουργίες των παρόχων υπηρεσιών, το πεδίο για εσωτερίκευση, τον ρόλο των CSD και ICSD και τη σχέση τους με τους μεγάλους καταπιστευματοδόχους. Παρόλο που αυτά τα θέματα δεν είναι ταυτόσημα με εκείνα που αποτελούν αντικείμενο της απόφασης, όμως είναι συνδεδεμένα.

| 35. | Σ’ αυτό το πλαίσιο, η μη επιβολή προστίμων εμφανίζεται ως ενδεδειγμένη. Ακόμη και αν δεν επιβληθούν πρόστιμα, η Επιτροπή οφείλει να λάβει απόφαση η οποία να διευκρινίζει τη νομική κατάσταση ιδίως όσον αφορά την Clearstream και τις άλλες επιχειρήσεις. |
| --- | --- |

35.

Σ’ αυτό το πλαίσιο, η μη επιβολή προστίμων εμφανίζεται ως ενδεδειγμένη. Ακόμη και αν δεν επιβληθούν πρόστιμα, η Επιτροπή οφείλει να λάβει απόφαση η οποία να διευκρινίζει τη νομική κατάσταση ιδίως όσον αφορά την Clearstream και τις άλλες επιχειρήσεις.

3.   ΣΥΜΠΕΡΑΣΜΑ

| 36. | Η απόφαση διαπιστώνει ότι η Clearstream παραβίασε το άρθρο 82 της συνθήκης αρνούμενη την παροχή υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές στην EB κατά αδικαιολόγητο τρόπο και για μια παράλογη χρονική περίοδο, καθώς επίσης και με τη διακριτική μεταχείριση σε βάρος της EB στα παλίσια της παροχής αυτών των υπηρεσιών. Επιπλέον, η απόφαση διαπιστώνει ότι η Clearstream επέβαλε διακριτικές τιμές. |
| --- | --- |

36.

Η απόφαση διαπιστώνει ότι η Clearstream παραβίασε το άρθρο 82 της συνθήκης αρνούμενη την παροχή υπηρεσιών αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού για ονομαστικές μετοχές στην EB κατά αδικαιολόγητο τρόπο και για μια παράλογη χρονική περίοδο, καθώς επίσης και με τη διακριτική μεταχείριση σε βάρος της EB στα παλίσια της παροχής αυτών των υπηρεσιών. Επιπλέον, η απόφαση διαπιστώνει ότι η Clearstream επέβαλε διακριτικές τιμές.

---

(1)  EE L 1 της 4.1.2003, σ. 1.

(2)  Ένα CSD είναι ένας φορέας που κατέχει και διαχειρίζεται τίτλους και επιτρέπει την εκτέλεση πράξεων επί τίτλων υπό μορφή εγγραφής σε βιβλίο. Αυτός παρέχει, στην χώρα προέλευσης, υπηρεσίες για την εκτέλεση των πράξεων επί τίτλων που κατέχει σε κατάθεση (σε τελική παρακαταθήκη) και σ’ αυτή τη λειτουργία ο CSD ονομάζεται «ο εκδότης CSD» και δεν είναι διαμεσολαβητής. Ένας CSD μπορεί επίσης να προσφέρει υπηρεσίες ως διαμεσολαβητής σε διασυνοριακές εκκαθαρίσεις και διακανονισμούς, ενώ η αρχική κατάθεση των τίτλων είναι σε μια άλλη χώρα.

(3)  Ένα ICSD είναι μια οργάνωση της οποίας η κύρια επιχειρηματική δραστηριότητα να εκκαθαρίζει και να διακανονίζει τίτλους — συνήθως ευρωομόλογα — σε ένα διεθνές (όχι τοπικό) περιβάλλον. Επί του παρόντος υπάρχουν δύο ICSD στην ΕΕ: η Euroclear Bank, με έδρα το Βέλγιο και η Clearstream Banking Luxembourg (CBL), μια θυγατρική της Clearstream International SA και μια «αδελφή» επιχείρηση της Clearstream Banking AG. Ένα ICSD μπορεί επίσης να παρέχει άλλες υπηρεσίες όπως υπηρεσίες διαμεσολάβησης για κεφάλαια.

(4)  Βλ. παράγραφο (13) για τον ορισμό της αρχικής εκκαθάρισης και διακανονισμού.

(5)  Σε αντίθεση με την ατομική ασφαλή παρακαταθήκη, η συλλογική ασφαλής παρακαταθήκη ομοίων τίτλων επιτρέπει την εκκαθάριση και τον διακανονισμό μέσω εγγραφής λογιστικού βιβλίου και είναι η μόνη σημαντική μορφή παρακαταθήκης στη Γερμανία σήμερα.

(6)  Ενώ η θέση της EB φαίνεται κατά πρώτον να εκπλήσσει, μπορεί να εξηγηθεί επειδή η ΕΒ κατέχει CSD σε διάφορα κράτη μέλη (UK, FR, NL, BE). Συνεπώς, η EB δεν ενδιαφέρεται να έχει ένα προηγούμενο το οποίο θα μπορούσε να προκύψει σε ένα ορισμό της εσωτερικής αγοράς όπου μπορούν να εξαχθούν συμπεράσματα όσον αφορά δεσπόζουσα θέση σε πιθανές μελλοντικές υποθέσεις.

---

V Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Επιτροπή

| 17.7.2009 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 165/12

---

ΚΡΑΤΙΚΉ ΕΝΊΣΧΥΣΗ — ΟΥΓΓΑΡΊΑ

Κρατικής ενίσχυσης C 14/09 (πρώην NN 17/09) — Δυνητική ενίσχυση στο Péti Nitrogénművek

Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2009/C 165/06

Με την επιστολή της 29ης Απριλίου 2009 που αναδημοσιεύεται στην αυθεντική γλώσσα στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη, η Επιτροπή κοινοποίησε στην Ουγγαρία την απόφασή της να κινήσει τη διαδικασία του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σχετικά με την προαναφερθείσα ενίσχυση.

Τα ενδιαφερόμενα μέρη μπορούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους σχετικά με το μέτρο για το οποίο η Επιτροπή κινεί τη διαδικασία εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Φαξ +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Φαξ +32 22961242

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στην Ουγγαρία. Το απόρρητο της ταυτότητας του ενδιαφερόμενου μέρους που υποβάλλει τις παρατηρήσεις μπορεί να ζητηθεί γραπτώς, με μνεία των σχετικών λόγων.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΠΕΡΙΛΗΨΗΣ

I.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

| 1. | Το Δεκέμβριο του 2008, οι υπηρεσίες της Επιτροπής καταχώρισαν αυτοδικαίως μία υπόθεση, μετά τη δημοσίευση στον ουγγρικό τύπο διαφόρων άρθρων σχετικά με τη δέσμευση της ουγγρικής κυβέρνησης να παρέχει κρατικές εγγυήσεις στην Péti Nitrogénművek Zrt. Στις 19 Δεκεμβρίου 2008 εστάλη επιστολή στις ουγγρικές αρχές, στην οποία υπενθυμίζεται η υποχρέωση διατήρησης της υφιστάμενης κατάστασης σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ και ζητούνται πληροφορίες σχετικά με τα μέτρα. Στις 21 Ιανουαρίου 2009, οι ουγγρικές αρχές ζήτησαν παράταση της προθεσμίας για να απαντήσουν. Δόθηκε προθεσμία μέχρι τις 12 Φεβρουαρίου 2009 και η Ουγγαρία απάντησε στις 17 Φεβρουαρίου 2009. |
| --- | --- |

1.

Το Δεκέμβριο του 2008, οι υπηρεσίες της Επιτροπής καταχώρισαν αυτοδικαίως μία υπόθεση, μετά τη δημοσίευση στον ουγγρικό τύπο διαφόρων άρθρων σχετικά με τη δέσμευση της ουγγρικής κυβέρνησης να παρέχει κρατικές εγγυήσεις στην Péti Nitrogénművek Zrt. Στις 19 Δεκεμβρίου 2008 εστάλη επιστολή στις ουγγρικές αρχές, στην οποία υπενθυμίζεται η υποχρέωση διατήρησης της υφιστάμενης κατάστασης σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ και ζητούνται πληροφορίες σχετικά με τα μέτρα. Στις 21 Ιανουαρίου 2009, οι ουγγρικές αρχές ζήτησαν παράταση της προθεσμίας για να απαντήσουν. Δόθηκε προθεσμία μέχρι τις 12 Φεβρουαρίου 2009 και η Ουγγαρία απάντησε στις 17 Φεβρουαρίου 2009.

II.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ

| 2. | Η Péti Nitrogénművek, ο δικαιούχος του εικαζόμενου μέτρου κρατικής ενίσχυσης, είναι ο μοναδικός παραγωγός χημικών λιπασμάτων της Ουγγαρίας. Σύμφωνα με τα δημοσιεύματα των μέσων ενημέρωσης, σταμάτησε την παραγωγή τον Οκτώβριο του 2008. Οι εγγυήσεις που παρέχονται καλύπτουν επενδυτικό δάνειο ύψους 52 εκατ. ευρώ και νέο χρέος ύψους 10 δις HUF, τα οποία παρέχονται από την Ουγγρική Τράπεζα Ανάπτυξης που ανήκει κατά 100 % στο κράτος. |
| --- | --- |

2.

Η Péti Nitrogénművek, ο δικαιούχος του εικαζόμενου μέτρου κρατικής ενίσχυσης, είναι ο μοναδικός παραγωγός χημικών λιπασμάτων της Ουγγαρίας. Σύμφωνα με τα δημοσιεύματα των μέσων ενημέρωσης, σταμάτησε την παραγωγή τον Οκτώβριο του 2008. Οι εγγυήσεις που παρέχονται καλύπτουν επενδυτικό δάνειο ύψους 52 εκατ. ευρώ και νέο χρέος ύψους 10 δις HUF, τα οποία παρέχονται από την Ουγγρική Τράπεζα Ανάπτυξης που ανήκει κατά 100 % στο κράτος.

III.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

| 3. | Οι ουγγρικές αρχές καταλήγουν στο συμπέρασμα ότι ούτε τα δάνεια της Τράπεζας Ανάπτυξης ούτε οι κρατικές εγγυήσεις συνεπάγονται κρατικές ενισχύσεις. Επίσης κατά την άποψή τους η Nitrogénművek δεν μπορεί να θεωρηθεί προβληματική εταιρεία. |
| --- | --- |

3.

Οι ουγγρικές αρχές καταλήγουν στο συμπέρασμα ότι ούτε τα δάνεια της Τράπεζας Ανάπτυξης ούτε οι κρατικές εγγυήσεις συνεπάγονται κρατικές ενισχύσεις. Επίσης κατά την άποψή τους η Nitrogénművek δεν μπορεί να θεωρηθεί προβληματική εταιρεία.

| 4. | Ουσιαστικά, η Επιτροπή διαφωνεί με τη θέση της Ουγγαρίας ότι η εταιρεία δεν είναι προβληματική. Μία εταιρεία που ανέστειλε την παραγωγή της λόγω οικονομικών προβλημάτων ή διαταραγμένων συνθηκών αγοράς, και δεν είναι σε θέση να συνεχίσει τις δραστηριότητες χωρίς κρατική βοήθεια, δεν μπορεί να θεωρηθεί υγιής και βιώσιμη εταιρεία και χαρακτηρίζεται ως προβληματική. Επίσης θεωρείται μάλλον απίθανο ένας παράγοντας της αγοράς να χορηγούσε κεφάλαιο υπό παρόμοιες συνθήκες σε μία προβληματική εταιρεία. |
| --- | --- |

4.

Ουσιαστικά, η Επιτροπή διαφωνεί με τη θέση της Ουγγαρίας ότι η εταιρεία δεν είναι προβληματική. Μία εταιρεία που ανέστειλε την παραγωγή της λόγω οικονομικών προβλημάτων ή διαταραγμένων συνθηκών αγοράς, και δεν είναι σε θέση να συνεχίσει τις δραστηριότητες χωρίς κρατική βοήθεια, δεν μπορεί να θεωρηθεί υγιής και βιώσιμη εταιρεία και χαρακτηρίζεται ως προβληματική. Επίσης θεωρείται μάλλον απίθανο ένας παράγοντας της αγοράς να χορηγούσε κεφάλαιο υπό παρόμοιες συνθήκες σε μία προβληματική εταιρεία.

| 5. | Μετά την αρχική αξιολόγηση, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα εν λόγω μέτρα υπέρ της Nitrogénművek αποτελούν κρατική ενίσχυση. Επιπλέον κανένα στοιχείο δεν φαίνεται να υποδεικνύει ότι τα μέτρα είναι συμβιβάσιμα με την κοινή αγορά. |
| --- | --- |

5.

Μετά την αρχική αξιολόγηση, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα εν λόγω μέτρα υπέρ της Nitrogénművek αποτελούν κρατική ενίσχυση. Επιπλέον κανένα στοιχείο δεν φαίνεται να υποδεικνύει ότι τα μέτρα είναι συμβιβάσιμα με την κοινή αγορά.

IV.   ΣΥΜΠΕΡΑΣΜΑ

| 6. | Με βάση τις ανωτέρω εκτιμήσεις, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία έρευνας που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σε σχέση με τα προαναφερθέντα μέτρα. |
| --- | --- |

6.

Με βάση τις ανωτέρω εκτιμήσεις, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία έρευνας που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σε σχέση με τα προαναφερθέντα μέτρα.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΗΣ

«A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/ΕΚ tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/ΕΚ tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.» |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---