# Journal officiel C 165/2009

| | ISSN 1725-2431
  doi:10.3000/17252431.C_2009.165.fra |
| --- | --- |
| Journal officiel
  de l'Union européenne | C 165 |
| | |
| Édition de langue française | Communications et informations | 52e année17 juillet 2009 |

ISSN 1725-2431

doi:10.3000/17252431.C_2009.165.fra

Journal officiel

de l'Union européenne

C 165

Édition de langue française

Communications et informations

52e année17 juillet 2009

---

| Numéro d'information | Sommaire | page |
| --- | --- | --- |
| | II   Communications |
| | COMMUNICATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE |
| | Commission |
| 2009/C 165/01 | Autorisation des aides d'État dans le cadre des dispositions des articles 87 et 88 du traité CE — Cas à l'égard desquels la Commission ne soulève pas d'objection (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Non-opposition à une concentration notifiée (Affaire COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Numéro d'information

Sommaire

page

II   Communications

COMMUNICATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE

Commission

2009/C 165/01

Autorisation des aides d'État dans le cadre des dispositions des articles 87 et 88 du traité CE — Cas à l'égard desquels la Commission ne soulève pas d'objection (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Non-opposition à une concentration notifiée (Affaire COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informations |
| --- | --- |
| | INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE |
| | Commission |
| 2009/C 165/03 | Taux de change de l'euro | 4 |
| 2009/C 165/04 | Rapport final du conseiller auditeur dans l’affaire COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (compensation et règlement) (conformément à l'article 15 de la décision 2001/462/CE, CECA de la Commission du 23 mai 2001 relative au mandat des conseillers-auditeurs dans certaines procédures de concurrence — JO L 162 du 19.6.2001, p. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Résumé de la décision de la Commission du 2 juin 2004 relative à une procédure au titre de l'article 82 du traité CE [Affaire COMP/38.096 — Clearstream (compensation et règlement)] [notifiée sous le numéro C(2004) 1958] | 7 |

IV   Informations

INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE

Commission

2009/C 165/03

Taux de change de l'euro

4

2009/C 165/04

Rapport final du conseiller auditeur dans l’affaire COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (compensation et règlement) (conformément à l'article 15 de la décision 2001/462/CE, CECA de la Commission du 23 mai 2001 relative au mandat des conseillers-auditeurs dans certaines procédures de concurrence — JO L 162 du 19.6.2001, p. 21)

(conformément à l'article 15 de la décision 2001/462/CE, CECA de la Commission du 23 mai 2001 relative au mandat des conseillers-auditeurs dans certaines procédures de concurrence — JO L 162 du 19.6.2001, p. 21)

5

2009/C 165/05

Résumé de la décision de la Commission du 2 juin 2004 relative à une procédure au titre de l'article 82 du traité CE [Affaire COMP/38.096 — Clearstream (compensation et règlement)] [notifiée sous le numéro C(2004) 1958]

[notifiée sous le numéro C(2004) 1958]

7

| | V   Avis |
| --- | --- |
| | PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE |
| | Commission |
| 2009/C 165/06 | Aide d'État — Hongrie — Aide d'État C 14/09 (ex NN 17/09) — Aide potentielle en faveur de Péti Nitrogénművek — Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE (
  1
  ) | 12 |

V   Avis

PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE

Commission

2009/C 165/06

Aide d'État — Hongrie — Aide d'État C 14/09 (ex NN 17/09) — Aide potentielle en faveur de Péti Nitrogénművek — Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE |

---

(1)   Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE

1

| FR | |
| --- | --- |

FR

---

II Communications

COMMUNICATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE

Commission

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/1

---

Autorisation des aides d'État dans le cadre des dispositions des articles 87 et 88 du traité CE

Cas à l'égard desquels la Commission ne soulève pas d'objection

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2009/C 165/01

| Date d'adoption de la décision | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Numéro de référence de l'aide d'État | N 617/08 |
| État membre | Danemark |
| Région | — |
| Titre (et/ou nom du bénéficiaire) | Technology Transfer Institues |
| Base juridique | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Type de la mesure | Régime |
| Objectif | Recherche et le développement |
| Forme de l'aide | Subvention directe |
| Budget | Dépenses annuelles prévues: 130 Mio DKK; Montant global de l'aide prévue: 780 Mio DKK |
| Intensité | 50 % |
| Durée | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Secteurs économiques | Tous les secteurs |
| Nom et adresse de l'autorité chargée de l'octroi | — |
| Autres informations | Mesure ne constituant pas une aide |

Date d'adoption de la décision

8.6.2009

Numéro de référence de l'aide d'État

N 617/08

État membre

Danemark

Région

—

Titre (et/ou nom du bénéficiaire)

Technology Transfer Institues

Base juridique

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Type de la mesure

Régime

Objectif

Recherche et le développement

Forme de l'aide

Subvention directe

Budget

Dépenses annuelles prévues: 130 Mio DKK; Montant global de l'aide prévue: 780 Mio DKK

Intensité

50 %

Durée

1.1.2009-31.12.2014

Secteurs économiques

Tous les secteurs

Nom et adresse de l'autorité chargée de l'octroi

—

Autres informations

Mesure ne constituant pas une aide

Le texte de la décision dans la (les) langue(s) faisant foi, expurgé des données confidentielles, est disponible sur le site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Date d'adoption de la décision | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Numéro de référence de l'aide d'État | N 53/09 |
| État membre | Espagne |
| Région | — |
| Titre (et/ou nom du bénéficiaire) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Base juridique | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Type de la mesure | Régime |
| Objectif | Emploi |
| Forme de l'aide | Réduction des cotisations de sécurité sociale |
| Budget | Montant global de l'aide prévue: 0,13 Mio EUR |
| Intensité | — |
| Durée | jusqu'au 1.6.2011 |
| Secteurs économiques | Industrie manufacturière |
| Nom et adresse de l'autorité chargée de l'octroi | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Autres informations | — |

Date d'adoption de la décision

6.7.2009

Numéro de référence de l'aide d'État

N 53/09

État membre

Espagne

Région

—

Titre (et/ou nom du bénéficiaire)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Base juridique

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Type de la mesure

Régime

Objectif

Emploi

Forme de l'aide

Réduction des cotisations de sécurité sociale

Budget

Montant global de l'aide prévue: 0,13 Mio EUR

Intensité

—

Durée

jusqu'au 1.6.2011

Secteurs économiques

Industrie manufacturière

Nom et adresse de l'autorité chargée de l'octroi

Servicio Público de Empleo Estatal

Autres informations

—

Le texte de la décision dans la (les) langue(s) faisant foi, expurgé des données confidentielles, est disponible sur le site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/3

---

Non-opposition à une concentration notifiée

(Affaire COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG)

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2009/C 165/02

Le 9 juillet 2009, la Commission a décidé de ne pas s'opposer à la concentration notifiée susmentionnée et de la déclarer compatible avec le marché commun. Cette décision se fonde sur l'article 6, paragraphe 1, point b) du règlement (CE) no 139/2004 du Conseil. Le texte intégral de la décision n'est disponible qu'en anglais et sera rendu public après suppression des secrets d'affaires qu'il pourrait contenir. Il pourra être consulté:

| — | dans la section consacrée aux concentrations, sur le site Internet de la DG concurrence de la Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ce site permet de rechercher des décisions concernant des opérations de concentration à partir du nom de l'entreprise, du numéro de l'affaire, de la date ou du secteur d'activité, |
| --- | --- |

—

dans la section consacrée aux concentrations, sur le site Internet de la DG concurrence de la Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ce site permet de rechercher des décisions concernant des opérations de concentration à partir du nom de l'entreprise, du numéro de l'affaire, de la date ou du secteur d'activité,

| — | sur le site Internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/fr/index.htm), qui offre un accès en ligne au droit communautaire, sous le numéro de document 32009M5513. |
| --- | --- |

—

sur le site Internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/fr/index.htm), qui offre un accès en ligne au droit communautaire, sous le numéro de document 32009M5513.

---

IV Informations

INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS ET ORGANES DE L’UNION EUROPÉENNE

Commission

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/4

---

Taux de change de l'euro (1)

16 juillet 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Monnaie | Taux de change |
| --- | --- | --- |
| USD | dollar des États-Unis | 1,4130 |
| JPY | yen japonais | 132,63 |
| DKK | couronne danoise | 7,4456 |
| GBP | livre sterling | 0,85910 |
| SEK | couronne suédoise | 11,0135 |
| CHF | franc suisse | 1,5154 |
| ISK | couronne islandaise | |
| NOK | couronne norvégienne | 9,0015 |
| BGN | lev bulgare | 1,9558 |
| CZK | couronne tchèque | 25,861 |
| EEK | couronne estonienne | 15,6466 |
| HUF | forint hongrois | 272,82 |
| LTL | litas lituanien | 3,4528 |
| LVL | lats letton | 0,7005 |
| PLN | zloty polonais | 4,2900 |
| RON | leu roumain | 4,2313 |
| TRY | lire turque | 2,1570 |
| AUD | dollar australien | 1,7582 |
| CAD | dollar canadien | 1,5787 |
| HKD | dollar de Hong Kong | 10,9512 |
| NZD | dollar néo-zélandais | 2,1852 |
| SGD | dollar de Singapour | 2,0501 |
| KRW | won sud-coréen | 1 795,45 |
| ZAR | rand sud-africain | 11,4575 |
| CNY | yuan ren-min-bi chinois | 9,6526 |
| HRK | kuna croate | 7,3270 |
| IDR | rupiah indonésien | 14 305,53 |
| MYR | ringgit malais | 5,0465 |
| PHP | peso philippin | 67,739 |
| RUB | rouble russe | 44,9351 |
| THB | baht thaïlandais | 48,130 |
| BRL | real brésilien | 2,7279 |
| MXN | peso mexicain | 19,1829 |
| INR | roupie indienne | 68,7710 |

Monnaie

Taux de change

USD

dollar des États-Unis

1,4130

JPY

yen japonais

132,63

DKK

couronne danoise

7,4456

GBP

livre sterling

0,85910

SEK

couronne suédoise

11,0135

CHF

franc suisse

1,5154

ISK

couronne islandaise

NOK

couronne norvégienne

9,0015

BGN

lev bulgare

1,9558

CZK

couronne tchèque

25,861

EEK

couronne estonienne

15,6466

HUF

forint hongrois

272,82

LTL

litas lituanien

3,4528

LVL

lats letton

0,7005

PLN

zloty polonais

4,2900

RON

leu roumain

4,2313

TRY

lire turque

2,1570

AUD

dollar australien

1,7582

CAD

dollar canadien

1,5787

HKD

dollar de Hong Kong

10,9512

NZD

dollar néo-zélandais

2,1852

SGD

dollar de Singapour

2,0501

KRW

won sud-coréen

1 795,45

ZAR

rand sud-africain

11,4575

CNY

yuan ren-min-bi chinois

9,6526

HRK

kuna croate

7,3270

IDR

rupiah indonésien

14 305,53

MYR

ringgit malais

5,0465

PHP

peso philippin

67,739

RUB

rouble russe

44,9351

THB

baht thaïlandais

48,130

BRL

real brésilien

2,7279

MXN

peso mexicain

19,1829

INR

roupie indienne

68,7710

---

(1)  Source: taux de change de référence publié par la Banque centrale européenne.

---

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/5

---

Rapport final du conseiller auditeur dans l’affaire COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream

(compensation et règlement)

(conformément à l'article 15 de la décision 2001/462/CE, CECA de la Commission du 23 mai 2001 relative au mandat des conseillers-auditeurs dans certaines procédures de concurrence — JO L 162 du 19.6.2001, p. 21)

2009/C 165/04

Le projet de décision dans l'affaire en cause appelle les observations suivantes:

Le 28 mars 2003, une communication des griefs a été adressée à Clearstream International SA («CI»), Luxembourg, et Clearstream Banking AG («CBF»), Francfort. Elle est parvenue aux parties le 31 mars 2003.

Le 9 avril 2003, les parties ont demandé l’accès au dossier, qui leur a été accordé le 14 avril 2003. En raison d’une erreur administrative, elles n’ont pu consulter qu’un seul document classé confidentiel. Il s’agissait d’une note interne d’Euroclear Bank S.A./N.V. («EB») exposant les objectifs et la stratégie que cette dernière entendait adopter lors d’une réunion. EB a été informée de cette erreur avant l’audition. Contrairement à l’appréciation des services compétents de la Commission, les parties ont considéré que le document déclaré confidentiel contenait des éléments de preuve de nature à les disculper, devant être utilisés en leur faveur dans la décision finale de la Commission. J’ai estimé que le document en question ne contenait aucune information disculpatoire devant être communiquée aux parties ou utilisée dans la décision finale de la Commission.

Un délai de deux mois a été accordé aux parties pour leur permettre de répondre à la communication des griefs.

Par lettre du 30 mai 2003, les représentants légaux des parties ont répondu à la communication des griefs. Leur réponse a été reçue le 3 juin 2003.

Les parties ont demandé qu’une audition soit organisée. Cette audition s’est déroulée le 24 juillet 2003.

Par message électronique du 8 avril 2003, EB a demandé à pouvoir prendre part à cette audition et a réclamé une version non confidentielle de la communication des griefs. Ses deux demandes ayant été acceptées, une version non confidentielle de la communication des griefs lui a été transmise le 2 mai 2003. Le 13 juin 2003, EB a présenté ses observations. EB a eu la possibilité de revoir la communication des griefs avant que celle-ci soit communiquée aux parties autres que Clearstream, ladite communication étant susceptible de contenir des informations confidentielles la concernant.

Après l’audition, les services compétents de la Commission ont poursuivi l’instruction de l’affaire et envoyé des lettres au titre de l’article 11, le 25 juillet 2003 aux parties et le 29 juillet 2003 à EB. Les réponses à ces lettres, reçues le 1er septembre 2003 (dans le cas des parties) et le 28 octobre 2003 (dans celui d’EB), ont été versées au dossier.

Le 25 août 2003, les parties ont demandé un accès complémentaire au dossier. Cette demande avait trait à deux réponses de 367 pages fournies par Euroclear à la suite des lettres «article 11» de la Commission. Les services compétents de la Commission ont répondu le 6 octobre 2003, autorisant l’accès à 141 pages des documents réclamés. Ils ont expliqué que les pages restantes contenaient des conventions entre Euroclear et ses clients ou fournisseurs comportant des secrets d’affaires. En ce qui concerne ces dernières conventions, les services compétents de la Commission ont fourni de brèves explications sur leurs objets respectifs. Les parties n’ont pas adressé d’objections à ce propos au conseiller-auditeur.

Un nouvel accès au dossier a été accordé le 3 novembre 2003. Ainsi que les services compétents de la Commission s’y étaient engagés dans leur réponse du 6 octobre 2003, il a été donné accès à des documents supplémentaires versés au dossier après le 14 avril 2003.

Le 3 novembre 2003, les services compétents de la Commission ont rencontré les parties. Celles-ci se sont exprimées sur l’interprétation à donner aux nouveaux éléments qu’elles avaient fournis. Les services de la Commission ont expliqué comment ils entendaient utiliser les informations obtenues après l'audition. À cet égard, ils ont également adressé une lettre aux parties le 17 novembre 2003, expliquant l’interprétation des informations complémentaires que la Commission prévoyait d’adopter dans sa décision finale. Les parties ont eu la possibilité de présenter leurs observations concernant cette lettre jusqu’au 1er décembre 2003.

Après l’audition, les griefs adressés aux parties ont été maintenus. La Commission a toutefois renoncé à imposer des amendes aux parties.

Compte tenu de ce qui précède, je considère que le droit d’être entendus des parties et des tiers a été respecté dans la présente affaire. Le projet de décision traite uniquement des griefs au sujet desquels les parties ont eu la possibilité de s’exprimer.

Bruxelles, le 5 mai 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/7

---

Résumé de la décision de la Commission

du 2 juin 2004

relative à une procédure au titre de l'article 82 du traité CE

[Affaire COMP/38.096 — Clearstream (compensation et règlement)]

[notifiée sous le numéro C(2004) 1958]

(Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)

2009/C 165/05

Le 2 juin 2004, la Commission a adopté une décision relative à une procédure d'application de l'article 82 du traité CE. Conformément aux dispositions de l'article 30 du règlement (CE) no 1/2003 du Conseil
   (1),la Commission publie par la présente le nom des parties intéressées et l'essentiel de la décision, y compris les sanctions imposées, en tenant compte de l'intérêt légitime des entreprises à ce que leurs secrets d'affaires ne soient pas divulgués. Une version non confidentielle du texte de la décision dans son intégralité peut être consultée dans les langues de l'affaire faisant foi et dans les langues de travail de la Commission sur le site web de la DG COMP à l'adresse suivante:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INTRODUCTION

| 1. | Le présent texte est un résumé de la décision de la Commission du 2 juin 2004 dans l'affaire précitée. La décision constate que Clearstream Banking AG, également dénommée Clearstream Banking Frankfurt (CBF), et sa société mère Clearstream International (CI), dénommées conjointement «Clearstream», ont enfreint l'article 82 du traité. L'affaire porte sur le refus par Clearstream de fournir certains services de compensation et de règlement à Euroclear Bank SA (EB) et sur la pratique de prix discriminatoires au détriment de EB. |
| --- | --- |

1.

Le présent texte est un résumé de la décision de la Commission du 2 juin 2004 dans l'affaire précitée. La décision constate que Clearstream Banking AG, également dénommée Clearstream Banking Frankfurt (CBF), et sa société mère Clearstream International (CI), dénommées conjointement «Clearstream», ont enfreint l'article 82 du traité. L'affaire porte sur le refus par Clearstream de fournir certains services de compensation et de règlement à Euroclear Bank SA (EB) et sur la pratique de prix discriminatoires au détriment de EB.

| 2. | Cette procédure était liée à une enquête d'office visant à examiner si la politique communautaire de concurrence est correctement mise en œuvre dans le secteur européen de la post-négociation de valeurs mobilières. La Commission a notamment enquêté sur 1) l'accès, 2) les prix, 3) les accords d'exclusivité et 4) la consolidation. Par la suite, l'enquête s'est progressivement focalisée sur un éventuel comportement abusif de la part de Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Cette procédure était liée à une enquête d'office visant à examiner si la politique communautaire de concurrence est correctement mise en œuvre dans le secteur européen de la post-négociation de valeurs mobilières. La Commission a notamment enquêté sur 1) l'accès, 2) les prix, 3) les accords d'exclusivité et 4) la consolidation. Par la suite, l'enquête s'est progressivement focalisée sur un éventuel comportement abusif de la part de Clearstream.

| 3. | Le 28 mars 2003, la Commission a envoyé une communication des griefs à Clearstream. Clearstream a répondu à cette communication et a en outre exprimé ses points de vue lors d'une audition le 24 juillet 2003. |
| --- | --- |

3.

Le 28 mars 2003, la Commission a envoyé une communication des griefs à Clearstream. Clearstream a répondu à cette communication et a en outre exprimé ses points de vue lors d'une audition le 24 juillet 2003.

| 4. | Le rapport du Conseiller-auditeur souligne que les droits de la défense de Clearstream ont été respectés. |
| --- | --- |

4.

Le rapport du Conseiller-auditeur souligne que les droits de la défense de Clearstream ont été respectés.

| 5. | Le Comité consultatif en matière d'ententes et de positions dominantes s'est réuni le 30 avril 2004 et a donné un avis favorable. |
| --- | --- |

5.

Le Comité consultatif en matière d'ententes et de positions dominantes s'est réuni le 30 avril 2004 et a donné un avis favorable.

| 6. | Aucune amende n'est infligée. Les raisons motivant à la fois la décision et la proposition de ne pas infliger d'amendes sont décrites ci-dessous. |
| --- | --- |

6.

Aucune amende n'est infligée. Les raisons motivant à la fois la décision et la proposition de ne pas infliger d'amendes sont décrites ci-dessous.

1.   RÉSUMÉ DE L'AFFAIRE

| 7. | L'affaire Clearstream porte sur l'application du droit européen de la concurrence à une série spécifique d'événements à un moment déterminé. Elle ne vise en aucun cas à prescrire une réglementation ou des normes. |
| --- | --- |

7.

L'affaire Clearstream porte sur l'application du droit européen de la concurrence à une série spécifique d'événements à un moment déterminé. Elle ne vise en aucun cas à prescrire une réglementation ou des normes.

| 8. | La complexité de l'affaire tient au secteur auquel elle se rapporte. La compensation et le règlement de valeurs mobilières forment un secteur dont les processus sont complexes et la terminologie n'est pas homogène, et qui compte de nombreux participants à différents niveaux. C'est aussi un secteur qui connaît de profondes mutations sous l'effet de la réglementation et des forces de marché. |
| --- | --- |

8.

La complexité de l'affaire tient au secteur auquel elle se rapporte. La compensation et le règlement de valeurs mobilières forment un secteur dont les processus sont complexes et la terminologie n'est pas homogène, et qui compte de nombreux participants à différents niveaux. C'est aussi un secteur qui connaît de profondes mutations sous l'effet de la réglementation et des forces de marché.

| 9. | Les caractéristiques des principaux processus de post-négociation de valeurs mobilières peuvent se résumer comme suit:






  — | la compensation est l'opération qui s'effectue entre la négociation et le règlement. Elle garantit que l'acheteur et le vendeur ont conclu une transaction identique et que le vendeur vend des valeurs mobilières qu'il est habilité à vendre. |
| --- | --- | --- |

9.

Les caractéristiques des principaux processus de post-négociation de valeurs mobilières peuvent se résumer comme suit:

—

la compensation est l'opération qui s'effectue entre la négociation et le règlement. Elle garantit que l'acheteur et le vendeur ont conclu une transaction identique et que le vendeur vend des valeurs mobilières qu'il est habilité à vendre.

| — | le règlement consiste dans le transfert définitif des valeurs mobilières du vendeur à l'acheteur et dans le transfert définitif des fonds de l'acheteur au vendeur, ainsi que dans la passation des écritures correspondantes dans les comptes titres. |
| --- | --- |

—

le règlement consiste dans le transfert définitif des valeurs mobilières du vendeur à l'acheteur et dans le transfert définitif des fonds de l'acheteur au vendeur, ainsi que dans la passation des écritures correspondantes dans les comptes titres.

| 10. | En plus de ces opérations nécessaires pour exécuter une transaction sur valeurs mobilières, les valeurs doivent également être conservées. Les termes conservation et garde sont utilisés indifféremment pour désigner le dépôt réel auprès de l'institution qui conserve une valeur mobilière sous forme physique ou électronique. On parle également de «dépôt primaire» ou de «conservation finale». Les institutions qui ne conservent pas elles-mêmes les valeurs mobilières en dépôt final jouent à cet égard le rôle d'«intermédiaires». |
| --- | --- |

10.

En plus de ces opérations nécessaires pour exécuter une transaction sur valeurs mobilières, les valeurs doivent également être conservées. Les termes conservation et garde sont utilisés indifféremment pour désigner le dépôt réel auprès de l'institution qui conserve une valeur mobilière sous forme physique ou électronique. On parle également de «dépôt primaire» ou de «conservation finale». Les institutions qui ne conservent pas elles-mêmes les valeurs mobilières en dépôt final jouent à cet égard le rôle d'«intermédiaires».

| 11. | Les prestataires de services de compensation et de règlement peuvent être des dépositaires centraux de titres (DCT) (2), des dépositaires centraux internationaux de titres (DCIT) (3) ou d'autres intermédiaires, tels des banques. Toutefois, chaque institution ne peut effectuer la compensation et le règlement «primaires» (4) que pour les valeurs mobilières dont elle assure effectivement la conservation finale. Dans le cas présent, puisque toutes les valeurs mobilières émises conformément au droit allemand et faisant l'objet d'une conservation collective (5) sont déposées auprès de CBF (désigné comme le dépositaire central émetteur), seul CBF peut effectuer la compensation et le règlement primaires liés à ces valeurs mobilières. |
| --- | --- |

11.

Les prestataires de services de compensation et de règlement peuvent être des dépositaires centraux de titres (DCT) (2), des dépositaires centraux internationaux de titres (DCIT) (3) ou d'autres intermédiaires, tels des banques. Toutefois, chaque institution ne peut effectuer la compensation et le règlement «primaires» (4) que pour les valeurs mobilières dont elle assure effectivement la conservation finale. Dans le cas présent, puisque toutes les valeurs mobilières émises conformément au droit allemand et faisant l'objet d'une conservation collective (5) sont déposées auprès de CBF (désigné comme le dépositaire central émetteur), seul CBF peut effectuer la compensation et le règlement primaires liés à ces valeurs mobilières.

| 12. | La décision concerne les services de traitement (compensation et règlement) fournis en liaison avec des valeurs mobilières, et non les services de garde. CBF fournit ces services par le biais d'une plateforme informatique dénommée CASCADE. CASCADE RS (qui est le sous-système de CASCADE auquel EB s'est vu refuser l'accès) vise à entrer des informations relatives à des actions nominatives. Elle ne doit être mise à jour que périodiquement (avant une assemblée générale, par exemple) et n'intervient pas dans le traitement des transactions d'actions nominatives. Cependant, CBF a refusé à EB le droit de traiter des transactions sur actions nominatives par le biais de la plateforme CASCADE jusqu'à ce que EB ait accès à CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

La décision concerne les services de traitement (compensation et règlement) fournis en liaison avec des valeurs mobilières, et non les services de garde. CBF fournit ces services par le biais d'une plateforme informatique dénommée CASCADE. CASCADE RS (qui est le sous-système de CASCADE auquel EB s'est vu refuser l'accès) vise à entrer des informations relatives à des actions nominatives. Elle ne doit être mise à jour que périodiquement (avant une assemblée générale, par exemple) et n'intervient pas dans le traitement des transactions d'actions nominatives. Cependant, CBF a refusé à EB le droit de traiter des transactions sur actions nominatives par le biais de la plateforme CASCADE jusqu'à ce que EB ait accès à CASCADE RS.

1.1.   Le marché en cause

| 13. | Le marché en cause est défini par la fourniture par le DCT-émetteur (le dépositaire central de titres qui est le dépositaire primaire des valeurs mobilières) à des DCT situés dans d'autres États membres et à des DCIT de services de compensation et de règlement primaires de valeurs mobilières émises selon le droit allemand. Il y a compensation et règlement primaires chaque fois qu'il y a modification de position dans les comptes titres détenus auprès du DCT-émetteur (CBF pour les valeurs mobilières émises selon le droit allemand). À l'inverse, la compensation et le règlement secondaires sont effectués en aval par les intermédiaires dans leurs livres. Ils couvrent à la fois les opérations «miroirs» par lesquelles les intermédiaires rendent compte, dans les comptes de leurs clients, du résultat de la compensation et du règlement primaires et les annotations comptables à la suite d'opérations internalisées. Il y a internalisation lorsque l'intermédiaire est en mesure de régler la transaction dans ses livres (par exemple, si l'acheteur et le vendeur détiennent des comptes dans ses livres). |
| --- | --- |

13.

Le marché en cause est défini par la fourniture par le DCT-émetteur (le dépositaire central de titres qui est le dépositaire primaire des valeurs mobilières) à des DCT situés dans d'autres États membres et à des DCIT de services de compensation et de règlement primaires de valeurs mobilières émises selon le droit allemand. Il y a compensation et règlement primaires chaque fois qu'il y a modification de position dans les comptes titres détenus auprès du DCT-émetteur (CBF pour les valeurs mobilières émises selon le droit allemand). À l'inverse, la compensation et le règlement secondaires sont effectués en aval par les intermédiaires dans leurs livres. Ils couvrent à la fois les opérations «miroirs» par lesquelles les intermédiaires rendent compte, dans les comptes de leurs clients, du résultat de la compensation et du règlement primaires et les annotations comptables à la suite d'opérations internalisées. Il y a internalisation lorsque l'intermédiaire est en mesure de régler la transaction dans ses livres (par exemple, si l'acheteur et le vendeur détiennent des comptes dans ses livres).

| 14. | Les parties ont fait valoir que la compensation et le règlement primaires et secondaires ne constituent pas des marchés distincts. |
| --- | --- |

14.

Les parties ont fait valoir que la compensation et le règlement primaires et secondaires ne constituent pas des marchés distincts.

| 15. | La décision examine en détail les points de vue de Clearstream et de EB concernant la définition du marché en cause. Clearstream fait valoir que la compensation et le règlement par des sous-dépositaires (intermédiaires) représentent une alternative à la compensation et au règlement effectués par CBF. Dans le même sens, EB (6) soutient que l'internalisation représente une concurrence et une contrainte pour les DCT. Ces arguments sont réfutés comme suit dans la décision:






  — | il existe un groupe de prestataires de services de compensation et de règlement pour lesquels l'accès indirect au DCT-émetteur (CBF en l'espèce) par le biais d'un intermédiaire n'est pas un substitut valable à l'accès direct (compte tenu des délais moins performants, du risque et de la complexité accrus, des surcoûts et du risque de conflits d'intérêts liés à l'utilisation d'un intermédiaire); |
| --- | --- | --- |

15.

La décision examine en détail les points de vue de Clearstream et de EB concernant la définition du marché en cause. Clearstream fait valoir que la compensation et le règlement par des sous-dépositaires (intermédiaires) représentent une alternative à la compensation et au règlement effectués par CBF. Dans le même sens, EB (6) soutient que l'internalisation représente une concurrence et une contrainte pour les DCT. Ces arguments sont réfutés comme suit dans la décision:

—

il existe un groupe de prestataires de services de compensation et de règlement pour lesquels l'accès indirect au DCT-émetteur (CBF en l'espèce) par le biais d'un intermédiaire n'est pas un substitut valable à l'accès direct (compte tenu des délais moins performants, du risque et de la complexité accrus, des surcoûts et du risque de conflits d'intérêts liés à l'utilisation d'un intermédiaire);

| — | outre le fait que la compensation et le règlement secondaires ne constituent pas une alternative valable pour les clients (les intermédiaires) qui demandent des services de compensation et de règlement primaires pour pouvoir offrir des services de compensation et de règlement secondaires efficaces et concurrentiels, aucun intermédiaire n'est en mesure d'internaliser toutes les transactions avec toutes les contreparties pour la totalité des valeurs mobilières conservées par le DCT-émetteur. La présente affaire porte précisément sur une situation dans laquelle un intermédiaire (EB) a demandé des services de compensation et de règlement primaires au DCT-émetteur et n'a pu obtenir un substitut valable à ses services, que ce soit sur le plan interne ou auprès d'un autre intermédiaire. |
| --- | --- |

—

outre le fait que la compensation et le règlement secondaires ne constituent pas une alternative valable pour les clients (les intermédiaires) qui demandent des services de compensation et de règlement primaires pour pouvoir offrir des services de compensation et de règlement secondaires efficaces et concurrentiels, aucun intermédiaire n'est en mesure d'internaliser toutes les transactions avec toutes les contreparties pour la totalité des valeurs mobilières conservées par le DCT-émetteur. La présente affaire porte précisément sur une situation dans laquelle un intermédiaire (EB) a demandé des services de compensation et de règlement primaires au DCT-émetteur et n'a pu obtenir un substitut valable à ses services, que ce soit sur le plan interne ou auprès d'un autre intermédiaire.

| — | Comme le montre le cas d'espèce, lorsque s'exprime un besoin de compensation et de règlement primaires, les prix appliqués par les intermédiaires ne représentent pas une contrainte pour le DCT-émetteur. Durant la période pendant laquelle EB a cherché en vain à obtenir des réductions de prix pour des services de compensation et de règlement primaires directement de CBF et a cessé d'utiliser la Deutsche Bank comme intermédiaire, les prix appliqués par cette dernière n'ont pas représenté une contrainte pour Clearstream dans ses discussions avec EB. |
| --- | --- |

—

Comme le montre le cas d'espèce, lorsque s'exprime un besoin de compensation et de règlement primaires, les prix appliqués par les intermédiaires ne représentent pas une contrainte pour le DCT-émetteur. Durant la période pendant laquelle EB a cherché en vain à obtenir des réductions de prix pour des services de compensation et de règlement primaires directement de CBF et a cessé d'utiliser la Deutsche Bank comme intermédiaire, les prix appliqués par cette dernière n'ont pas représenté une contrainte pour Clearstream dans ses discussions avec EB.

| 16. | Pour ce qui est de la définition du marché, la Commission doit examiner, dans la présente affaire, non pas les besoins des clients des intermédiaires, mais les besoins spécifiques de la catégorie de clients qui requiert le produit ou le service, à savoir les intermédiaires financiers désireux d'offrir à leurs clients des services de compensation et de règlement secondaires économiquement significatifs, efficaces et concurrentiels. Pour cette catégorie de clients, la réalisation de la compensation et du règlement primaires par le DCT-émetteur et de la compensation et du règlement secondaires en aval par des intermédiaires ne constituent pas des substituts valables. Comme l'explique EB, un accès indirect impliquant le recours à un autre intermédiaire (qui est souvent un concurrent) plutôt qu'au DCT-émetteur n'est pas une alternative acceptable. |
| --- | --- |

16.

Pour ce qui est de la définition du marché, la Commission doit examiner, dans la présente affaire, non pas les besoins des clients des intermédiaires, mais les besoins spécifiques de la catégorie de clients qui requiert le produit ou le service, à savoir les intermédiaires financiers désireux d'offrir à leurs clients des services de compensation et de règlement secondaires économiquement significatifs, efficaces et concurrentiels. Pour cette catégorie de clients, la réalisation de la compensation et du règlement primaires par le DCT-émetteur et de la compensation et du règlement secondaires en aval par des intermédiaires ne constituent pas des substituts valables. Comme l'explique EB, un accès indirect impliquant le recours à un autre intermédiaire (qui est souvent un concurrent) plutôt qu'au DCT-émetteur n'est pas une alternative acceptable.

| 17. | Les services particuliers aux DCT et aux DCIT ne sont pas comparables aux services standard aux clients non-DCT (banques), qui sont fournis en vertu des conditions générales de CBF. |
| --- | --- |

17.

Les services particuliers aux DCT et aux DCIT ne sont pas comparables aux services standard aux clients non-DCT (banques), qui sont fournis en vertu des conditions générales de CBF.

1.2.   Position dominante

| 18. | CBF occupe une position dominante sur le marché en cause car il est le seul DCT auprès duquel les valeurs mobilières émises conformément au droit allemand et faisant l'objet d'une conservation collective sont déposées. C'est donc la seule institution en mesure d'effectuer la compensation et le règlement primaires pour ces valeurs. Aucune concurrence effective n'entrave actuellement la position de CBF sur le marché. L'arrivée d'un nouvel entrant dans un proche avenir est illusoire. |
| --- | --- |

18.

CBF occupe une position dominante sur le marché en cause car il est le seul DCT auprès duquel les valeurs mobilières émises conformément au droit allemand et faisant l'objet d'une conservation collective sont déposées. C'est donc la seule institution en mesure d'effectuer la compensation et le règlement primaires pour ces valeurs. Aucune concurrence effective n'entrave actuellement la position de CBF sur le marché. L'arrivée d'un nouvel entrant dans un proche avenir est illusoire.

1.3.   L'abus

| 19. | La décision distingue deux types d'abus:






  — | le refus de fournir des services de compensation et de règlement primaires pour des actions nominatives, en empêchant l'accès à CASCADE RS, et la discrimination envers EB concernant la fourniture de ces services. |
| --- | --- | --- |

19.

La décision distingue deux types d'abus:

—

le refus de fournir des services de compensation et de règlement primaires pour des actions nominatives, en empêchant l'accès à CASCADE RS, et la discrimination envers EB concernant la fourniture de ces services.

| — | l'application de prix discriminatoires à EB pour des services de compensation et de règlement primaires. Il convient de noter que cela concerne la tarification de toutes les transactions traitées sur CASCADE pour EB et ne se limite pas aux actions nominatives, contrairement à l'abus précédent. |
| --- | --- |

—

l'application de prix discriminatoires à EB pour des services de compensation et de règlement primaires. Il convient de noter que cela concerne la tarification de toutes les transactions traitées sur CASCADE pour EB et ne se limite pas aux actions nominatives, contrairement à l'abus précédent.

1.3.1.   Le refus de fournir des services de compensation et de règlement primaires et la discrimination envers EB

| 20. | Le refus de fournir a revêtu la forme d'un refus d'accès à CASCADE RS. Privée de cet accès, EB a été empêchée de recevoir des services de compensation et de règlement d'actions nominatives sur la plateforme CASCADE, alors qu'elle pouvait continuer à bénéficier de ce service pour d'autres transactions. Le refus de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives résulte d'un certain nombre de facteurs: Clearstream est un partenaire commercial inévitable, EB ne pouvait dupliquer les services qu'elle demandait et le refus de fournir nuisait à l'innovation et à la concurrence sur le marché en aval. Par ailleurs, l'importance croissante des actions nominatives en Allemagne a entraîné une réduction des services fournis à EB, client existant de Clearstream, ce qui a porté atteinte à la confiance légitime de EB qui pensait que Clearstream lui fournirait des services de compensation et de règlement primaires dans un délai raisonnable. |
| --- | --- |

20.

Le refus de fournir a revêtu la forme d'un refus d'accès à CASCADE RS. Privée de cet accès, EB a été empêchée de recevoir des services de compensation et de règlement d'actions nominatives sur la plateforme CASCADE, alors qu'elle pouvait continuer à bénéficier de ce service pour d'autres transactions. Le refus de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives résulte d'un certain nombre de facteurs: Clearstream est un partenaire commercial inévitable, EB ne pouvait dupliquer les services qu'elle demandait et le refus de fournir nuisait à l'innovation et à la concurrence sur le marché en aval. Par ailleurs, l'importance croissante des actions nominatives en Allemagne a entraîné une réduction des services fournis à EB, client existant de Clearstream, ce qui a porté atteinte à la confiance légitime de EB qui pensait que Clearstream lui fournirait des services de compensation et de règlement primaires dans un délai raisonnable.

| 21. | Clearstream a également pratiqué une discrimination en adoptant vis-à-vis de EB un comportement dilatoire qui tranche avec le délai raisonnable appliqué à d'autres clients. |
| --- | --- |

21.

Clearstream a également pratiqué une discrimination en adoptant vis-à-vis de EB un comportement dilatoire qui tranche avec le délai raisonnable appliqué à d'autres clients.

1.3.1.1.   Le refus de fournir

| 22. | L'examen des barrières à l'entrée de concurrents susceptibles de battre en brèche la position dominante de CBF sur le marché en cause montre que CBF est un partenaire commercial incontournable qui ne peut être remplacé par une autre source ou dupliqué par EB. En refusant de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives, le comportement de Clearstream a eu pour effet d'empêcher EB de fournir un service complet et novateur, à l'échelle européenne, sur le marché en aval de la compensation et du règlement transfrontaliers de valeurs mobilières de l'UE. Les actions nominatives sont les actions allemandes les plus négociées au niveau international et sont dès lors susceptibles de faire partie des transactions de la clientèle d'un DCIT. |
| --- | --- |

22.

L'examen des barrières à l'entrée de concurrents susceptibles de battre en brèche la position dominante de CBF sur le marché en cause montre que CBF est un partenaire commercial incontournable qui ne peut être remplacé par une autre source ou dupliqué par EB. En refusant de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives, le comportement de Clearstream a eu pour effet d'empêcher EB de fournir un service complet et novateur, à l'échelle européenne, sur le marché en aval de la compensation et du règlement transfrontaliers de valeurs mobilières de l'UE. Les actions nominatives sont les actions allemandes les plus négociées au niveau international et sont dès lors susceptibles de faire partie des transactions de la clientèle d'un DCIT.

| 23. | Rien n'indique que le comportement de Clearstream ait été motivé par la volonté d'accroître l'efficacité de la fourniture de ses propres services ou de ses propres opérations, ou par celle de faire profiter ses clients d'un avantage quelconque. Clearstream n'a rien invoqué de tel. La motivation économique et les conséquences effectives de ce refus de fournir doivent plutôt être appréciées dans le contexte de l'ensemble du groupe financier auquel CBF appartient. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), société sœur de CBF détenue comme elle par Clearstream International (CI), et EB sont les deux seuls DCIT de l'Union européenne et CBL est donc une concurrente directe de EB sur le marché en aval de la compensation et du règlement secondaires d'opérations transfrontalières. Les clients classiques des DCIT tels que les investisseurs institutionnels, qui souhaitent utiliser un service de «guichet unique» d'un DCIT dans l'UE bénéficient de services novateurs comme ceux de EB. En conséquence, le refus de fournir de Clearstream a empêché la fourniture de services novateurs de compensation et de règlement secondaires pour des opérations transfrontalières sur des valeurs mobilières. |
| --- | --- |

23.

Rien n'indique que le comportement de Clearstream ait été motivé par la volonté d'accroître l'efficacité de la fourniture de ses propres services ou de ses propres opérations, ou par celle de faire profiter ses clients d'un avantage quelconque. Clearstream n'a rien invoqué de tel. La motivation économique et les conséquences effectives de ce refus de fournir doivent plutôt être appréciées dans le contexte de l'ensemble du groupe financier auquel CBF appartient. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), société sœur de CBF détenue comme elle par Clearstream International (CI), et EB sont les deux seuls DCIT de l'Union européenne et CBL est donc une concurrente directe de EB sur le marché en aval de la compensation et du règlement secondaires d'opérations transfrontalières. Les clients classiques des DCIT tels que les investisseurs institutionnels, qui souhaitent utiliser un service de «guichet unique» d'un DCIT dans l'UE bénéficient de services novateurs comme ceux de EB. En conséquence, le refus de fournir de Clearstream a empêché la fourniture de services novateurs de compensation et de règlement secondaires pour des opérations transfrontalières sur des valeurs mobilières.

1.3.1.2.   Discrimination: le comportement dilatoire vis-à-vis de EB tranche avec le traitement appliqué à des clients comparables

| 24. | EB a demandé un accès à CASCADE RS le 3 août 1999, et Clearstream ne le lui a accordé que le 19 novembre 2001. La décision examine en détail:






  — | le refus initial d'accès au cours de la période comprise entre août 1999 et novembre 2000, durant laquelle EB a été amenée à croire que l'accès lui serait accordé (des questions de détail ont été discutées, une formation a été donnée, un préavis de deux/trois semaines concernant le transfert du compte des actions nominatives a été demandé, etc.), |
| --- | --- | --- |

24.

EB a demandé un accès à CASCADE RS le 3 août 1999, et Clearstream ne le lui a accordé que le 19 novembre 2001. La décision examine en détail:

—

le refus initial d'accès au cours de la période comprise entre août 1999 et novembre 2000, durant laquelle EB a été amenée à croire que l'accès lui serait accordé (des questions de détail ont été discutées, une formation a été donnée, un préavis de deux/trois semaines concernant le transfert du compte des actions nominatives a été demandé, etc.),

| — | le refus ultérieur, de décembre 2000 au 19 novembre 2001. Au cours de cette période, la direction de CI est intervenue pour retarder l'accès à CASCADE RS en liant celui-ci à la renégociation d'un accord global avec EB. Il n'était pas justifié de lier la question de l'accès à une renégociation globale à un stade aussi avancé. Entre autres facteurs, tous les préparatifs au niveau technique avaient été clôturés, et l'accès a finalement été accordé sans renégociation d'un nouvel accord. |
| --- | --- |

—

le refus ultérieur, de décembre 2000 au 19 novembre 2001. Au cours de cette période, la direction de CI est intervenue pour retarder l'accès à CASCADE RS en liant celui-ci à la renégociation d'un accord global avec EB. Il n'était pas justifié de lier la question de l'accès à une renégociation globale à un stade aussi avancé. Entre autres facteurs, tous les préparatifs au niveau technique avaient été clôturés, et l'accès a finalement été accordé sans renégociation d'un nouvel accord.

| 25. | Le délai dans lequel Clearstream a fourni à EB l'accès à CASCADE RS dépasse le laps de temps raisonnable de quatre mois maximum à compter de la demande d'accès. La demande ayant été introduite le 3 août 1999, on arrive, en appliquant ce dernier délai, au 3 décembre 1999. Pour apprécier ce que serait un délai raisonnable, la décision prend en considération les préparatifs internes des deux parties en deux occasions (la première, durant la période qui a précédé la date prévue pour l'accès à CASCADE RS le 4 décembre 2000 et la deuxième, durant la préparation de la date de lancement du 19 novembre 2001). Dans les deux cas, les plans internes étaient fondés sur un laps de temps de deux à trois mois. De surcroît, les DCT qui ont demandé l'accès à CASCADE RS l'ont obtenu soit quasi immédiatement soit dans un délai d'un mois maximum, et CBL a reçu l'accès en quatre mois. |
| --- | --- |

25.

Le délai dans lequel Clearstream a fourni à EB l'accès à CASCADE RS dépasse le laps de temps raisonnable de quatre mois maximum à compter de la demande d'accès. La demande ayant été introduite le 3 août 1999, on arrive, en appliquant ce dernier délai, au 3 décembre 1999. Pour apprécier ce que serait un délai raisonnable, la décision prend en considération les préparatifs internes des deux parties en deux occasions (la première, durant la période qui a précédé la date prévue pour l'accès à CASCADE RS le 4 décembre 2000 et la deuxième, durant la préparation de la date de lancement du 19 novembre 2001). Dans les deux cas, les plans internes étaient fondés sur un laps de temps de deux à trois mois. De surcroît, les DCT qui ont demandé l'accès à CASCADE RS l'ont obtenu soit quasi immédiatement soit dans un délai d'un mois maximum, et CBL a reçu l'accès en quatre mois.

1.3.1.3.   Conclusion relative au refus de fournir et à la discrimination liée à la fourniture

| 26. | Pour les raisons précitées, la décision conclut que Clearstream a refusé, en violation de l'article 82, de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives entre le 3 décembre 1999 et le 19 novembre 2001 et ce, de manière injustifiée et pendant un délai qui ne peut être jugé raisonnable. Dans la mesure où Clearstream a refusé de fournir EB mais a rapidement fourni des clients comparables, le refus de fournir constitue également une discrimination. |
| --- | --- |

26.

Pour les raisons précitées, la décision conclut que Clearstream a refusé, en violation de l'article 82, de fournir à EB des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives entre le 3 décembre 1999 et le 19 novembre 2001 et ce, de manière injustifiée et pendant un délai qui ne peut être jugé raisonnable. Dans la mesure où Clearstream a refusé de fournir EB mais a rapidement fourni des clients comparables, le refus de fournir constitue également une discrimination.

1.3.2.   Application de prix discriminatoires pour les services de compensation et de règlement primaires

| 27. | Entre la fin 1996 et le 1er janvier 2002, Clearstream a facturé X euros par transaction à Euroclear contre Y euros à des DCT nationaux (X étant supérieur de 20% à Y). De surcroît, Euroclear, contrairement aux DCT, payait également une redevance annuelle couvrant partiellement les services de règlement. |
| --- | --- |

27.

Entre la fin 1996 et le 1er janvier 2002, Clearstream a facturé X euros par transaction à Euroclear contre Y euros à des DCT nationaux (X étant supérieur de 20% à Y). De surcroît, Euroclear, contrairement aux DCT, payait également une redevance annuelle couvrant partiellement les services de règlement.

| 28. | Sur la base des informations fournies par CBF, la décision considère que le contenu des services de compensation et de règlement primaires pour les transactions transfrontalières fournis par Clearstream aux DCT et aux DCIT est équivalent. |
| --- | --- |

28.

Sur la base des informations fournies par CBF, la décision considère que le contenu des services de compensation et de règlement primaires pour les transactions transfrontalières fournis par Clearstream aux DCT et aux DCIT est équivalent.

| 29. | L'absence de justification objective de la différence de prix est examinée en détail. Il convient de souligner que Clearstream ne dispose pas d'une comptabilité analytique segmentée en fonction du client et qu'en dépit de demandes répétées, Clearstream n'a pas fourni de justification de la différence de prix qui soit acceptable et fondée sur les coûts. |
| --- | --- |

29.

L'absence de justification objective de la différence de prix est examinée en détail. Il convient de souligner que Clearstream ne dispose pas d'une comptabilité analytique segmentée en fonction du client et qu'en dépit de demandes répétées, Clearstream n'a pas fourni de justification de la différence de prix qui soit acceptable et fondée sur les coûts.

| 30. | En conclusion, la Commission a décidé qu'en facturant un montant supérieur (X euros) par transaction à EB pour des services de compensation et de règlement primaires à un moment où la CBF ne faisait payer que Y euros par transaction à des DCT nationaux pour ces services, Clearstream a fait preuve de discrimination envers EB, en violation de l'article 82 du traité, sans justification objective et sans le moindre avantage pour les clients. |
| --- | --- |

30.

En conclusion, la Commission a décidé qu'en facturant un montant supérieur (X euros) par transaction à EB pour des services de compensation et de règlement primaires à un moment où la CBF ne faisait payer que Y euros par transaction à des DCT nationaux pour ces services, Clearstream a fait preuve de discrimination envers EB, en violation de l'article 82 du traité, sans justification objective et sans le moindre avantage pour les clients.

2.   PAS D'INFLICTION D'AMENDES

| 31. | Il y a plusieurs raisons de ne pas infliger d'amendes en l'espèce. |
| --- | --- |

31.

Il y a plusieurs raisons de ne pas infliger d'amendes en l'espèce.

Il s'agit de la première décision dans un secteur complexe

| 32. | Il n'existe pas de pratique décisionnelle, ni de jurisprudence, relatives à la compensation et au règlement de valeurs mobilières. En particulier, la décision s'attache pour la première fois à un élément essentiel tel que l'analyse détaillée des processus de compensation et de règlement dans le contexte de la définition du marché. Elle analyse le marché en cause en distinguant la compensation et le règlement primaires et secondaires ainsi que d'autres questions complexes propres au secteur, telles que l'internalisation. |
| --- | --- |

32.

Il n'existe pas de pratique décisionnelle, ni de jurisprudence, relatives à la compensation et au règlement de valeurs mobilières. En particulier, la décision s'attache pour la première fois à un élément essentiel tel que l'analyse détaillée des processus de compensation et de règlement dans le contexte de la définition du marché. Elle analyse le marché en cause en distinguant la compensation et le règlement primaires et secondaires ainsi que d'autres questions complexes propres au secteur, telles que l'internalisation.

L'infraction a pris fin

| 33. | En soi, la cessation de l'infraction n'est pas un motif de ne pas infliger d'amendes; il faut toutefois l'envisager en liaison avec d'autres éléments tels que la nouveauté des questions évoquées. |
| --- | --- |

33.

En soi, la cessation de l'infraction n'est pas un motif de ne pas infliger d'amendes; il faut toutefois l'envisager en liaison avec d'autres éléments tels que la nouveauté des questions évoquées.

La compensation et le règlement transfrontaliers sont à la veille de changements dans l'UE

| 34. | La compensation et le règlement sont, dans l'UE, un secteur en évolution, particulièrement en ce qui concerne les transactions transfrontalières dont il s'agit en l'espèce. Diverses institutions débattent actuellement de questions touchant aux fonctions des prestataires de services, à l'étendue possible de l'internalisation, au rôle des DCT et des DCIT et à leurs relations avec les dépositaires importants. Même si ces questions ne sont pas identiques à celles sur lesquelles porte la décision, elles y sont néanmoins liées. |
| --- | --- |

34.

La compensation et le règlement sont, dans l'UE, un secteur en évolution, particulièrement en ce qui concerne les transactions transfrontalières dont il s'agit en l'espèce. Diverses institutions débattent actuellement de questions touchant aux fonctions des prestataires de services, à l'étendue possible de l'internalisation, au rôle des DCT et des DCIT et à leurs relations avec les dépositaires importants. Même si ces questions ne sont pas identiques à celles sur lesquelles porte la décision, elles y sont néanmoins liées.

| 35. | Il apparaît approprié, dans ce contexte, de ne pas infliger d'amendes. Même si aucune amende n'est infligée, il demeure nécessaire que la Commission clarifie la situation juridique, particulièrement en ce qui concerne Clearstream et d'autres entreprises. |
| --- | --- |

35.

Il apparaît approprié, dans ce contexte, de ne pas infliger d'amendes. Même si aucune amende n'est infligée, il demeure nécessaire que la Commission clarifie la situation juridique, particulièrement en ce qui concerne Clearstream et d'autres entreprises.

3.   CONCLUSION

| 36. | La décision constate que Clearstream a enfreint l'article 82 du traité en refusant de fournir à EB, sans justification et pendant une durée qui ne peut être jugée raisonnable, des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives et en pratiquant une discrimination envers EB dans la fourniture de ces services. Elle constate en outre que Clearstream a appliqué des prix discriminatoires. |
| --- | --- |

36.

La décision constate que Clearstream a enfreint l'article 82 du traité en refusant de fournir à EB, sans justification et pendant une durée qui ne peut être jugée raisonnable, des services de compensation et de règlement primaires pour les actions nominatives et en pratiquant une discrimination envers EB dans la fourniture de ces services. Elle constate en outre que Clearstream a appliqué des prix discriminatoires.

---

(1)  JO L 1 du 4.1.2003, p. 1.

(2)  Un DCT est une institution qui détient et administre des valeurs mobilières et qui permet d'effectuer des transactions sur valeurs mobilières par la passation d'écritures comptables. Dans son pays d'origine, il fournit des services de traitement des opérations effectuées sur les valeurs mobilières qu'il a en dépôt (dont il assure la conservation finale) et, dans cette fonction, le DCT est désigné comme le «dépositaire central émetteur» et n'est pas un intermédiaire. Un DCT peut également offrir des services de traitement en qualité d'intermédiaire dans des opérations transfrontalières de compensation et de règlement lorsque le dépôt primaire des valeurs mobilières se situe dans un autre pays.

(3)  Un DCIT est une institution dont l'activité principale est la compensation et le règlement de valeurs mobilières — traditionnellement, des euro-obligations — dans un environnement international (non domestique). Il n'existe à l'heure actuelle que deux DCIT dans l'UE: Euroclear Bank, dont le siège est situé en Belgique, et Clearstream Banking Luxembourg (CBL), filiale de Clearstream International SA et société sœur de Clearstream Banking AG. Un DCIT peut également fournir d'autres services comme des services d'intermédiaires pour les actions.

(4)  Voir le point (13) pour la définition de compensation et règlement primaires.

(5)  Contrairement à la conservation individuelle, la conservation collective de valeurs fongibles permet la compensation et le règlement par la passation d'écritures comptables et constitue actuellement la seule forme significative de conservation en Allemagne.

(6)  Si la position de EB peut à première vue paraître surprenante, elle peut s'expliquer par le fait qu'elle possède des DCT dans plusieurs États membres (GB, FR, NL et B). EB a dès lors intérêt à éviter tout précédent qui pourrait se solder par une définition du marché en cause qui permettrait de constater une position dominante dans d'éventuelles affaires futures.

---

V Avis

PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE

Commission

| 17.7.2009 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 165/12

---

AIDE D'ÉTAT — HONGRIE

Aide d'État C 14/09 (ex NN 17/09) — Aide potentielle en faveur de Péti Nitrogénművek

Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2009/C 165/06

Par lettre du 29 avril 2009, reproduite dans la langue faisant foi dans les pages qui suivent le présent résumé, la Commission a notifié à la Hongrie sa décision d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE concernant la mesure susmentionnée.

Les parties intéressées peuvent présenter leurs observations sur la mesure à l'égard de laquelle la Commission ouvre la procédure, dans un délai d'un mois à compter de la date de publication du présent résumé et de la lettre qui suit, à l'adresse suivante:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Numéro de télécopie +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Numéro de télécopie +32 22961242

Ces observations seront communiquées à la Hongrie. Le traitement confidentiel de l'identité de la partie intéressée qui présente les observations peut être demandé par écrit, en spécifiant les motifs de la demande.

TEXTE DU RÉSUMÉ

I.   PROCÉDURE

| 1. | En décembre 2008, les services de la Commission ont enregistré une affaire d'office après la parution de plusieurs articles dans la presse hongroise sur l'engagement pris par le gouvernement hongrois d'accorder des garanties publiques à Péti Nitrogénművek Zrt. Le 19 décembre 2008, ils ont écrit aux autorités hongroises pour leur rappeler leur obligation de statu quo conformément à l'article 88, paragraphe 3 du traité CE et leur demander des renseignements sur les mesures en cause. Le 21 janvier 2009, les autorités hongroises ont sollicité une prolongation du délai fixé pour la réponse, prolongation qui leur a été accordée jusqu'au 12 février 2009. La Hongrie a répondu le 17 février 2009. |
| --- | --- |

1.

En décembre 2008, les services de la Commission ont enregistré une affaire d'office après la parution de plusieurs articles dans la presse hongroise sur l'engagement pris par le gouvernement hongrois d'accorder des garanties publiques à Péti Nitrogénművek Zrt. Le 19 décembre 2008, ils ont écrit aux autorités hongroises pour leur rappeler leur obligation de statu quo conformément à l'article 88, paragraphe 3 du traité CE et leur demander des renseignements sur les mesures en cause. Le 21 janvier 2009, les autorités hongroises ont sollicité une prolongation du délai fixé pour la réponse, prolongation qui leur a été accordée jusqu'au 12 février 2009. La Hongrie a répondu le 17 février 2009.

II.   DESCRIPTION

| 2. | Péti Nitrogénművek, bénéficiaire de l'aide d'État alléguée, est le seul producteur d'engrais artificiels de Hongrie. Selon des articles parus dans la presse, il a cessé de produire en octobre 2008. Les garanties octroyées couvrent un prêt à l'investissement de 52 millions EUR et de nouveaux crédits de 10 milliards de HUF, tous deux accordés par la Banque hongroise de développement (MFB), détenue à 100 % par l'État. |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, bénéficiaire de l'aide d'État alléguée, est le seul producteur d'engrais artificiels de Hongrie. Selon des articles parus dans la presse, il a cessé de produire en octobre 2008. Les garanties octroyées couvrent un prêt à l'investissement de 52 millions EUR et de nouveaux crédits de 10 milliards de HUF, tous deux accordés par la Banque hongroise de développement (MFB), détenue à 100 % par l'État.

III.   APPRÉCIATION

| 3. | Les autorités hongroises parviennent à la conclusion que ni les prêts de la MFB ni la garantie publique ne comprennent d'éléments d'aide d'État. De même, selon elles, Nitrogénművek ne peut être considérée comme une entreprise en difficulté. |
| --- | --- |

3.

Les autorités hongroises parviennent à la conclusion que ni les prêts de la MFB ni la garantie publique ne comprennent d'éléments d'aide d'État. De même, selon elles, Nitrogénművek ne peut être considérée comme une entreprise en difficulté.

| 4. | La Commission est en désaccord fondamental avec la Hongrie lorsqu'elle affirme que cette entreprise n'est pas en difficulté. Une entreprise qui a cessé de produire à cause de problèmes financiers ou de perturbations du marché et qui est incapable de reprendre ses activités sans aide publique, ne peut être considérée comme une entreprise saine et viable et correspond à la définition d'entreprise en difficulté. De même, il est improbable qu'un acteur du marché aurait apporté des fonds dans des conditions similaires à une entreprise en difficulté. |
| --- | --- |

4.

La Commission est en désaccord fondamental avec la Hongrie lorsqu'elle affirme que cette entreprise n'est pas en difficulté. Une entreprise qui a cessé de produire à cause de problèmes financiers ou de perturbations du marché et qui est incapable de reprendre ses activités sans aide publique, ne peut être considérée comme une entreprise saine et viable et correspond à la définition d'entreprise en difficulté. De même, il est improbable qu'un acteur du marché aurait apporté des fonds dans des conditions similaires à une entreprise en difficulté.

| 5. | Après une première appréciation, la Commission considère que les mesures accordées à Nitrogénművek constituent une aide d'État. Aucun élément ne semble permettre de les considérer comme compatibles avec le marché commun. |
| --- | --- |

5.

Après une première appréciation, la Commission considère que les mesures accordées à Nitrogénművek constituent une aide d'État. Aucun élément ne semble permettre de les considérer comme compatibles avec le marché commun.

IV.   CONCLUSION

| 6. | À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE à l'égard de la mesure en cause. |
| --- | --- |

6.

À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE à l'égard de la mesure en cause.

TEXTE DE LA LETTRE

«A Bizottság ezúton tájékoztatjaMagyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa beészrevételeit». |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa beészrevételeit».

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---